![Luonnonvarakeskus](/data/images/00728/5fb6557e-f6c4-4b53-a562-4e12c542088d-w_300_h_100.jpg)
Lounaisrannikon sukukypsät kuhat entistä nuorempia ja pienempiä - kudulle tarvitaan myös kookkaita kuhia
Tutkituissa Saaristomeren kuhan vuosiluokissa (1993–2006 ) sukukypsyyskoko on pienentynyt 1–3 prosenttia vuodessa. Esimerkiksi viisivuotiaiden naaraiden sukukypsyyskoko on pienentynyt tutkitulla ajanjaksolla noin 38 sentistä 29 senttiin. Nelivuotiailla koirailla muutos oli 33 sentistä 25 senttiin.
Tutkimuksessa sukukypsymiskokoa seurattiin menetelmällä, jolla voidaan erottaa kalan iästä ja ympäristötekijöistä johtuvat ja kalan kasvuun tai kuntoon liittyvät muutokset mahdollisesta evoluution aiheuttamasta trendistä. Koska ympäristötekijöillä ei voitu selittää havaittuja muutoksia, tutkimuksen mukaan tärkein syy sukukypsyyskoon muuttumiseen on voimakas ja koon suhteen valikoiva kalastus. Saaristomerellä kuha on yksi sekä ammatti- että vapaa-ajankalastuksen tärkeimmistä saalislajeista, ja yli 60 prosenttia pyyntikoon saavuttaneista kuhista kalastetaan pois vuodessa. Tämän seurauksena lisääntymään pääsevät pääsääntöisesti ne kuhat, jotka tulevat sukukypsiksi alle 37 senttimetrin pituisina, joka on kuhan alamitta.
Suurin osa kuhasaaliista saadaan verkoilla, ja niihin voivat tarttua jo vähän alamittaa pienemmätkin kuhat. Useiden vuosikymmenien ajan jatkuneen valikoivan pyynnin seurauksena pieninä ja nuorina kypsyviä yksilöitä on yhä suurempi osa kannasta.
Sukukypsyyskoon muuttuminen on kalastuksen kannalta haitallinen ilmiö, sillä sukukypsä kala käyttää voimavarojaan lisääntymiseen kasvun kustannuksella. Tämän vuoksi kalan kasvunopeus yleensä heikkenee, ja kalastajien saaliit pienenevät. Kuhalla ei kasvun hidastumista todettu luultavasti siksi, että samalla ajanjaksolla veden lämpötila on noussut, mikä taas nopeuttaa kasvua. Kuitenkin kuhien kuntokerroin on pienentynyt merkitsevästi, eli kalat ovat laihempia kuin ennen. Tutkimuksessa ei selvinnyt, liittyykö tämä sukukypsyyskoon muutokseen ja kasvaneeseen lisääntymispanostukseen vai onko se erillinen ilmiö.
Kookkaampina sukukypsyvät kuhat pitäisi päästää kudulle
Epäsuotuisa kehitys voitaisiin pysäyttää vähentämällä kalastuspainetta ja suurentamalla kuhan pyyntikokoa niin, että myös kookkaampina kypsyvät yksilöt ehtisivät kutea. Jos verkkokalastuksessa käytettäisiin suurempia silmäkokoja, runsastuisivat myös isokokoiset kuhat ja muut petokalat, joita tehokkaasti kalastetuissa vesissä on yleensä vähän.
Suurten kalojen määrää voitaisiin lisätä myös ottamalla käyttöön ylämitta, joka parantaisi kaikkein suurimmiksi kasvavien yksilöiden lisääntymismahdollisuuksia ja tasapainottaisi kannan perimää lisäämällä näiden kalojen perintötekijöiden osuutta syntyvissä vuosiluokissa. Lisäksi isojen kuhien ja muiden petojen aiheuttama valintapaine vaikuttaa kalastukseen verrattuna vastakkaiseen suuntaan. Petojen saalistus kohdistuu pieniin ja nuoriin kaloihin, ja pedoilta välttyvät parhaiten nopeasti kasvavat ja myöhään sukukypsyvät kalat. Isoja kuhayksilöitä säästävällä kalastuksen ohjauksella voitaisiin pienentää perinnöllisten muutosten riskiä, hidastaa kuhan sukukypsyyskoon pienenemistä ja siten myös kasvattaa saaliita.
Fisheries Research, Volume 167, July 2015, Pages 1–12:
Probabilistic maturation reaction norm trends reveal decreased size and age at maturation in an intensively harvested stock of pikeperch Sander lucioperca
http://dx.doi.org/10.1016/j.fishres.2015.01.009
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Lisätietoja:
Anssi Vainikka, apulaisprofessori
Itä-Suomen yliopisto, Biologian laitos
Joensuu
Puh. 050 569 5538, anssi.vainikka@uef.fi
Outi Heikinheimo, erikoistutkija
Luonnonvarakeskus (Luke)
Helsinki
puh. 040 014 3046, outi.heikinheimo@luke.fi
Linkit
Tietoja julkaisijasta
![Luonnonvarakeskus](/data/images/00428/065db291-41f8-4197-836f-9cf98cc652c5-w_300_h_250.jpg)
Viikinkaari 9
00790 Helsinki, Finland
0295 32 6000 / +358 295 32 6000http://www.luke.fi
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Luonnonvarakeskus
Uusi tiedotetilauksesi vuoden loppuun mennessä/ Förnya dina pressmeddelandeprenumerationer före årsskiftet20.12.2017 14:13:33 EET | Tiedote
Luonnonvarakeskus (Luke) vaihtaa vuoden 2018 alusta alkaen mediatiedotteiden lähetysjärjestelmää. Muutoksen yhteydessä pyydämme teitä uusimaan tiedotetilauksenne. Tiedotteita voi tilata aihealueittain tai halutessaan voi tilata myös kaikki Luken tiedotteet. Tilaa Luken tiedotteet lomakkeella >> -- Från och med början av 2018 skickas Naturresursinstitutets (Luke) pressmeddelanden från ett nytt system. I samma veva ber vi er att förnya era prenumerationer på Lukes pressmeddelanden. Lukes pressmeddelanden kan beställas enligt ämne eller man kan också prenumerera på alla Lukes pressmeddelanden. Fyll i blanketten och prenumerera på Lukes pressmeddelanden >>
Luken e-vuosikirja kokoaa yhteen maatalous-, metsä- ja kalatilastot18.12.2017 09:00:00 EET | Tiedote
Luken ruoka- ja luonnonvaratilastojen e-vuosikirja ilmestyy nyt kolmatta kertaa. Verkossa ilmestyvässä julkaisussa on koottu yhteen keskeisimmät biotalouden tilastotiedot maataloudesta, metsäsektorilta sekä kala- ja riistataloudesta.
Luonnonvarakeskuksen Tervon kalanviljelylaitokselta on löydetty kaloista IHN-virusta14.12.2017 17:05:15 EET | Tiedote
Luonnonvarakeskuksen (Luke) Tervon kalanviljelylaitokselta on löydetty IHN-virusta. Viruksen esiintyminen todettiin ensimmäisen kerran Suomessa Pohjois-Pohjanmaalla Iissä sijaitsevasta merialueen kalanviljelylaitoksesta (Eviran tiedote 30.11.2017).
Lohen poikkeuksellisen korkea hinta notkautti kalan kulutuksen kasvua14.12.2017 13:00:33 EET | Tiedote
Lohen hinta on viimeiset kolme vuotta pysytellyt poikkeuksellisen korkeana. Korkean hinnan vuoksi kalan kulutuksen kasvu taittui Suomessa väliaikaisesti. Kirjolohen kysynnän kasvu ulkomailla avasi toisaalta uusia vientimarkkinoita.
Suurin osa maatalousmaasta peitteisenä talvella14.12.2017 09:00:00 EET | Tiedote
Luonnonvarakeskuksen (Luke) ennakkotietojen mukaan yli 40 prosenttia käytössä olevasta maatalousmaasta oli viljelykasvin peitossa talvella 2015–2016. Vajaata viidennestä peittivät kasvinjätteet tai sänki ja kymmenesosa oli kevennetysti muokattua. Yhteensä lähes 80 prosenttia maatalousmaasta oli kasvipeitteistä tai kevennetysti muokattua. Runsas 20 prosenttia maasta oli paljaana.