33 % peruskoulun ja toisen asteen oppilaista pelkää, että työelämä on itselle liian raskasta
Aiempaa useamman nuoren voimavarat eivät riitä työelämään orientoitumiseen.
![](/data/images/public/66144441/69995861/32bdccd0-90aa-4c57-acc6-3f6634471faa-w_720.jpg)
Kolmannes (33 %) yläkoululaisista ja toisen asteen opiskelijoista pelkää työelämän olevan itselle liian raskasta. Työelämän raskautta pelkäävien osuus on kasvanut jo neljänä peräkkäisenä vuotena Nuorten yrittäjyys ja talous NYTin kyselytutkimuksessa. Vuonna 2020 työelämän raskautta pelkäsi 19 prosenttia nuorista.
Tänä vuonna kyselyssä haluttiin pureutua tarkemmin siihen, millaisia syitä nuoret itse näkevät työelämän kuormittavuuden takana. Yli puolet (55 %) niistä vastaajista, jotka kokivat työelämän olevan itselle liian kuormittava, ilmoitti syyksi huolen siitä, ettei tule ansaitsemaan töissä tarpeeksi rahaa. Toiseksi eniten (47 %) huoletti se, ettei nuori ollut vielä löytänyt työtä, joka voisi kiinnostaa. Myös omat voimavarat huolettivat, sillä 44 % työelämän liian kuormittavaksi kokevista nuorista ilmoitti, ettei itsellä ole tarpeeksi voimia ja jaksamista työelämää varten.
Omien vanhempienkin kautta saatu käsitys työelämästä näkyi tuloksissa. 43 prosenttia työelämän liian kuormittavaksi kokevista katsoi, että omien vanhempien työelämä näyttää raskaalta, eikä halua itselle samaa. Moni koki lisäksi, ettei työelämässä kiinnitetä riittävästi huomiota hyvinvointiin ja jaksamiseen (37 %).
Sukupuoli, minäpystyvyys ja itsetunto selittävät eroja
Vastausten tarkemman analyysin perusteella nuoret voidaan jakaa työelämäodotuksien suhteen kahteen ryhmään.
– Työelämämyönteisten nuorten ryhmästä löytyy positiivista työelämän odotusta, luottamusta omiin työelämävalmiuksiin sekä uskoa tulevaisuuteen. Toista ryhmää taas kuvaa tietynlainen näköalattomuus ja voimavarojen puute. On vaikea innostua työelämästä tai oman tulevaisuuden rakentamisesta, jos oma yleinen hyvinvointi ja jaksaminen ovat heikoissa kantimissa, kertoo NYTin erityisasiantuntija Lauri Vaara.
Ryhmien erot eivät selity yleisimmillä taustatekijöillä, kuten koulumenestyksellä, vanhempien koulutustaustalla, vanhempien työelämätilanteella tai maahanmuuttajataustalla. Näköalattomien ryhmässä on jonkin verran enemmän tyttöjä ja muunsukupuolisia, mutta sukupuolierot ryhmien välillä eivät ole erityisen merkittäviä.
– Työelämän suhteen näköalattomien ryhmässä on kuitenkin selvästi enemmän sellaisia nuoria, joilla on matalampi itsetunto, eivätkä he myöskään koe omaavansa riittäviä valmiuksia työelämässä menestymiseen. Näiden nuorten joukossa myös kiinnittyminen esimerkiksi kouluyhteisöön näyttäisi työelämämyönteisiä nuoria vähäisemmältä, arvioi Vaara.
Kuormituksen takana moninaisia syitä
Syyt nuorten kokemaan työelämän kuormitukseen ovat moninaiset. Vastausten perusteella osalla nuorista ei yksinkertaisesti ole riittävästi voimavaroja orientoitua omaan tulevaisuuteen työelämässä.
Työelämän myös pelätään vievän liikaa tilaa elämän muilta tärkeiltä osa-alueilta, kuten harrastuksilta ja ihmissuhteilta. Työelämään liittyy nuorten kohdalla myös epätietoisuutta ja ennakkoluuloja, jotka osaltaan lisäävät epävarmuuden ja kuormittavuuden kokemuksia työelämää kohtaan.
Moninaiset syyt työelämäkuormituksen taustalla tulee ottaa huomioon myös keinoissa, joilla nuorten kokemaa työelämän kuormittavuutta pyritään vähentämään.
– Toiset nuoret tarvitsevat ensisijaisesti tukea omien yleisten voimavarojen vahvistamisessa, kun taas toiset kaipaavat lisää tietoa ja hyviä kokemuksia työelämästä. Tulokset viittaavat siihen, että nuorten yleisesti kokema näköalattomuus ja kuormitus heijastuvat myös työelämäodotuksiin. Yhtä helppoa ratkaisua nuorten kokeman työelämän kuormituksen kitkemiseksi tuskin löytyy, summaa Vaara.
NYTin kysely toteutettiin tänä vuonna historiansa ensimmäistä kertaa kahden toimijan voimin. Yhteistyökumppani LähiTapiolan pääjohtaja Juha Koponen näkee työnantajien roolin keskeisenä nuorten työelämään liittyvien huolien lievittämisessä.
–Huomisen hyvinvoivan ja elinvoimaisen Suomen rakentavat tämän päivän lapset ja nuoret. Heidän talous-, työelämä- ja yrittäjyystaitonsa sekä uskonsa suomalaisiin työnantajiin ovat yhteiskuntamme yli vuosikymmenien kantava voimavara. Meiltä yrityksiltä tarvitaan nyt sanojen lisäksi tekoja, jotka rakentavat luottamusta edessä olevaan työelämään – ja elämään itsessään, kommentoi Koponen.
Nuorten yrittäjyys ja talous NYTin kyselyn toteutti Taloustutkimus ja aineiston keruu tapahtui 4.2.–30.3. välisenä aikana. Vastaajia oli 6027, joista puolet opiskeli yläasteella ja puolet toisella asteella.
Nuorten yrittäjyys ja talous NYTin tavoitteena on tarjota lapsille ja nuorille oppimiskokonaisuuksia ja kokemuksia työelämästä, taloudesta ja yrittäjyydestä. Peräti 88 % 6.-luokkalaisista ja 84 % 9.-luokkalaisista suorittaa osana opetusta NYT Yrityskylä-oppimiskokonaisuuden, johon kuuluu työpäivä pienoisyhteiskunnassa ja yritystoimintasimulaatio peliareenalla.
LähiTapiola-ryhmän yhtiöt ovat vuoden 2023 alusta alkaen tehneet laajaa yhteistyötä Nuorten yrittäjyys ja talous NYTin kanssa ympäri Suomen. Yhteistyön myötä sekä Yrityskylä Yläkouluun että toisen asteen Bisneskursseille saadaan ensi kertaa mukaan vakuutusaiheisia tehtäviä. LähiTapiola on mukana Yrityskylä Alakoulujen toiminnassa jo kuudella eri alueella.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Jenni JärveläToimitusjohtaja
Puh:040 556 7156jenni.jarvela@nuortennyt.fiNuorten yrittäjyys ja talous NYT on voittoa tavoittelematon yhdistys, joka tarjoaa työelämä-, talous- ja yrittäjyystaitoja tukevia palveluita ja opintokokonaisuuksia kouluille, oppilaitoksille ja kunnille. Tavoitteemme on, että jokainen lapsi ja nuori lähtökohdista riippumatta saa mahdollisuuden oppia tulevaisuutensa kannalta tärkeitä taitoja.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Nuorten yrittäjyys ja talous NYT
Enkät: Unga bekymrar sig för hur pengarna räcker till – det har uppstått en klyfta mellan landsbygden och städerna29.8.2024 01:00:00 EEST | Tiedote
Ungas upplevelse av ekonomisk välfärd har blivit sämre under de senaste två åren. Nedgång har skett särskilt bland unga som bor på landsbygden. Detta framgår av NYT Ungas framtidsrapport, som besvarades av cirka 5 000 elever i högklasserna och studerande i andra stadiet på olika håll i Finland.
Kyselytutkimus: Nuoret huolissaan rahojen riittävyydestä – maaseudun ja kaupunkien välille revennyt railo29.8.2024 01:00:00 EEST | Tiedote
Nuorten kokemus taloudellisesta hyvinvoinnista on laskenut viimeisen kahden vuoden aikana. Erityisesti laskua on tapahtunut maaseudulla asuvien nuorten kohdalla. Tämä käy ilmi NYT Nuorten tulevaisuusraportista, johon vastasi noin 5 000 yläkoululaista ja toisen asteen opiskelijaa eri puolilta Suomea.
Ungdomsenkät: Oron för att arbetslivet är för tungt fortsätter att öka22.5.2024 09:51:30 EEST | Tiedote
De ungas oro för att arbetslivet är alltför tungt fortsätter att öka. Samtidigt är allt fler intresserade av entreprenörskap. Det framgår av den färska NYT Ungas framtidsrapport. Undersökningsresultaten speglar bredare utvecklingstrender i samhället, till exempel ungas försämrade delaktighet, differentieringen utifrån de ungas hembakgrund och kön samt den allmänna osäkerheten i fråga om framtiden.
Kyselytutkimus: Nuorten huoli työelämän kuormittavuudesta jatkaa kasvuaan22.5.2024 09:51:30 EEST | Tiedote
NYT Nuorten tulevaisuusraportin mukaan nuorten huoli työelämän kuormittavuudesta jatkaa kasvuaan. Samaan aikaan yhä useampi on kiinnostunut yrittäjyydestä. Tuloksissa heijastuvat laajemmat yhteiskunnalliset kehityssuunnat, kuten nuorten heikentynyt osallisuus, eriytyminen kotitaustan ja sukupuolen perusteella sekä yleinen epävarmuus tulevaisuudesta.
Det finska mästerskapet för unga företagare gick till Etu-Töölön lukio: Hunajaheput NYT tog segern i Våga vara företagsam-finalen25.4.2024 12:42:10 EEST | Tiedote
Hunajaheput NYT från Helsingfors utsågs till årets bästa NYT-företag i Våga vara företagsam-finalen, som ordnades i Helsingfors 24–25.4. I finalen i Finlands största entreprenörskapstävling för unga deltog nästan 60 övningsföretag och sammanlagt cirka 200 unga från grundskolor och läroanstalter i andra stadiet från hela Finland. På evenemanget utsågs också årets Miniföretag, som är BuzzNest från Kesämäen koulu i Villmanstrand. Evenemanget ordnades av Ung företagsamhet och ekonomi NYT. Länken till evenemangets foton finns i slutet av pressmeddelandet.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme