Pioneeritutkimus selvitti sisun merkityksiä
![Sisua pitää oppia käyttämään oikein, sanoo Emilia Lahti. Kuva: Pauliina Vanhanen](/data/images/00645/b349697d-d6e3-455d-88ec-b5d0103776aa-w_720.jpg)
Aalto-yliopiston väitöskirjatutkija Emilia Lahti haluaa rikastaa sisusta käytävää keskustelua. Hänen mukaansa suomalainen sisu on yleismaailmallinen voimavara, mutta se tarvitsee rinnalleen pehmeyttä ja psykologista turvallisuuden tunnetta ollakseen tasapainossa.
Lahti on juuri julkaissut tieteellisen artikkelin sisusta International Journal of Wellbeing -lehdessä. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun sisua tutkitaan systemaattisesti. Tutkimus toteutettiin sosiaalisen median kyselyillä muun muassa Facebookissa ja Twitterissä. 80 prosenttia vastaajista oli naisia ja 95 prosenttia suomalaisia.
Vastauksissa sisu kuvattiin muun muassa sinnikkyyden veljeksi ja periksiantamattomuuden siskoksi. Sisu on myös kykyä löytää voimaa selvitä ja toipua esimerkiksi traumaattisista tapahtumista. Toisille sisu on enemmän kehollinen voimavara kuin mielen voimaa.
Lahden mukaan myös monissa muissa kulttuureissa on sisumaisia piirteitä. Japanin ’gaman’ on tästä esimerkki. Kiinnostava jatkotutkimusaihe voikin olla itsensä ylittäminen ja sisäinen voima sekä näiden kuvaaminen eri kulttuureissa.
Tutkimuksen mukaan sisu on sisäistä voimaa, joka on toisinaan tietoisen yrittämisen ulottumattomissa. Se syntyy pisteessä, jossa on jo kohdattu fyysisten ja henkisten voimavarojen rajat. Sisu liittyy siksi äärimmäisiin vastoinkäymisiin. Sisu on myös kykyä tarttua toimeen; saada asioita aikaiseksi.
”Sisu voi mennä myös alueelle, joka ei enää tuekaan hyvinvointia. Sisu on kuin tuli, joka voi mennessään polttaa kaiken. Saattaa tuntua häpeälliseltä, ettei jaksakaan, epäonnistuu ja joutuu pyytämään apua. Siinä kohtaa tarvitaan itsetuntemusta ja laajempaa armollisuuden kulttuuria, jotta sisu ei käänny sisukasta vastaan”, Emilia Lahti sanoo.
Antautumistakin tarvitaan
Sisu on selviämisen elinehto, mutta ilman lempeyttä se voi johtaa sydämettömyyteen. Liian sisukas voi olla armoton paitsi itseä myös toisia kohtaan. Sisuuntunut ei ehkä tiedä, koska kannattaa lopettaa. Hän jatkaa saman asian yrittämistä odottaen eri tulosta.
”Tilanteen aktiivinen havainnointi on avainasemassa. Joskus pitää ehkä muuttaa suuntaa ja puskea vähemmän. Muuten seurauksena on uupuminen ja muut terveydelliset haasteet. Emme ole koneita. Se riittää, että tekee parhaansa”, Lahti sanoo.
Sisua pitää siis itsetuntemuksen kautta oppia käyttämään oikein. Liian suuri annos sisua ei anna tilaa ottaa muita huomioon.
”Sisu on parhaimmillaan joustava ja mukautuva, ei sokea eikä pakonomainen. Se perustuu tilanteesta tehtyyn arvioon. Sisun avulla tilanteesta voi löytää hyvää sen sijaan, että taistelisi tilannetta vastaan. Antautuminenkin voi olla joskus tarpeen”, Lahti sanoo.
Lahden mukaan sisua ei pidä vertailla vaan sitä voi pitää oman itsetuntemuksen välineenä.
”Elämän ei tule olla jatkuvaa kamppailua, mutta ei myöskään mukavuusalueella makoilua. Tasapaino tulee löytää, jolloin myös omat kyvyt tulevat tutuiksi”, sanoo Lahti.
”Jatkotutkimus koskettaa monia sisun alueita, kuten tunteiden ja käyttäytymisen välistä yhteyttä."
Artikkeli
Embodied fortitude: An introduction to the Finnish construct of sisu
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Emilia Lahti
väitöskirjatutkija, Aalto-yliopisto, tuotantotalouden laitos
emilia.lahti(a)aalto.fi
Kuvat
![Sisua pitää oppia käyttämään oikein, sanoo Emilia Lahti. Kuva: Pauliina Vanhanen](/data/images/00645/b349697d-d6e3-455d-88ec-b5d0103776aa-w_240.jpg)
Linkit
Tietoja julkaisijasta
Aalto-yliopistossa tiede ja taide kohtaavat tekniikan ja talouden. Rakennamme kestävää tulevaisuutta saavuttamalla läpimurtoja avainalueillamme ja niiden yhtymäkohdissa. Samalla innostamme tulevaisuuden muutoksentekijöitä ja luomme ratkaisuja maailman suuriin haasteisiin. Yliopistoyhteisöömme kuuluu noin 13 000 opiskelijaa ja yli 4 500 työntekijää, joista 400 on professoreita. Kampuksemme sijaitsee Espoon Otaniemessä.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Aalto-yliopisto
Miten rakkaus näkyy aivoissa? Tutkimus paljastaa rakkauden eri lajien aivoalueet26.8.2024 09:00:03 EEST | Tiedote
Aalto-yliopiston tutkijat kartoittivat millaista aivotoimintaa kuusi eri rakkauden lajia saa aikaan. Aivot aktivoituvat rakkaudesta läheisiä kohtaan erityisesti palkintojärjestelmän ja sosiaalisen aivotoiminnan alueilla.
Tutkijoille läpimurto kubittien energiahäviöiden mittaamisessa – mahdollistaa tulevaisuuden tehokkaammat kvanttitietokoneet22.8.2024 13:45:00 EEST | Tiedote
Aalto-yliopiston tutkijat osoittivat, miten kubittien energiahäviöt voidaan selittää yksinkertaisella kokeella. Löytö auttaa fyysikoita kehittämään tehokkaampia kubitteja esimerkiksi kvanttitietokoneita varten.
”Taivaallinen flipperi” antaa Juicelle tuplatyönnön matkalla Jupiteriin: ESA:n luotain ohittaa Kuun ja Maan19.8.2024 11:50:00 EEST | Tiedote
Aalto-yliopiston ja Ilmatieteen laitoksen tutkijat ovat olleet mukana rakentamassa PEP-mittalaitetta, joka tekee ainutlaatuisia mittauksia Maan avaruusympäristöstä ohilentojen aikana.
Suomen kuuden suurimman kaupungin ilmastotoimet vertailussa – tiivistäminen ei riitä ratkaisuksi, tutkijat korostavat15.8.2024 12:10:39 EEST | Tiedote
Aalto-yliopiston tutkijat osoittivat, että vaikka kaupunkivihreän merkitys kasvaa, kaupunkirakenteen tiivistäminen on edelleen ilmastotyön mantra, jota ei kyseenalaisteta. Kaupunkien ilmastosuunnitelmista löytyi myös eroja: Helsinki, Espoo ja Oulu näkevät kaupunkivihreän lähinnä tiiviyttä palvelevana sopeutumisena, kun taas Tampere, Turku ja Vantaa painottavat luonnonsuojelua ja yhä enemmän myös kaupunkivihreän lukuisia hyötyjä ympäristölle ja asukkaille.
Miljoonarahoitus hengittävien puuvaahtorakennusten kehittämiseen – ilmanvaihtoaukot avautuvat ja sulkeutuvat itsestään9.8.2024 11:12:30 EEST | Tiedote
Puuvaahdosta 4D-tulostamalla tehty julkisivuelementti voi säästää merkittävästi lämmitykseen ja jäähdytykseen tarvittavaa energiaa sekä kutistaa rakentamisen hiilijalanjälkeä. ”Kuulostaa scifiltä, mutta on täysin mahdollista”, hanketta vetävä Juha Koivisto kuvaa Gaudin arkkitehtuurin inspiroimaa ratkaisua.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme