Kuva kvasaarin suihkusta yllätti tähtitieteilijät
![Kuvassa näkyy kvasaarin 3C279 suihku kolmella eri VLBI-antennistolla kuvattuna: Very Long Baseline Array (aallonpituus 7mm), Global mm-VLBI Array (3.5mm) ja EHT (1.3mm). Kuvakokoelma näyttää, kuinka "zoomaamme" kohti pienempiä yksityiskohtia siirtyessämme lyhyemmille aallonpituuksille. VLBA:n ja GMVA:n kuvissa suihku on suhteellisen suora, mutta EHT:n kuva paljastaa toisenlaisen rakenteen. Kuva: J.Y. Kim ja Event Horizon Telescope (EHT)](/data/images/00314/d2bc3c07-cc5c-4ed9-82e8-51a2acc50a21-w_720.png)
Vuosi sitten paljastettiin ensimmäinen kuva M87-galaksin keskustan mustasta aukosta. Nyt tähtitieteilijät ovat saaneet ainutlaatuisen tarkan kuvan sata kertaa M87:tä kauempana sijaitsevan kvasaari 3C 279:n suihkusta.
Kvasaarit ovat galaksien nuoruuden kehitysvaiheita. Kvasaarin keskusta on hyvin aktiivinen: mustaan aukkoon putoaa runsaasti materiaa, mikä saa kvasaarin ytimen loistamaan kirkkaammin kuin galaksin kaikki muut tähdet yhteensä.
Kuva M87:n mustasta aukosta näytti juuri siltä, mitä tähtitieteilijät olivat odottaneet, mutta kvasaarin kuva yllätti tutkijat.
”Kvasaari on niin kaukana, että emme erota kuvassa itse mustaa aukkoa, vaan mustan aukon laukaiseman plasmasuihkun. Oletimme suihkun olevan suora, mutta kuvassa näkyykin mutkitteleva rakenne. Miksi näin on, sitä emme vielä tiedä”, kertoo dosentti Tuomas Savolainen. Hän on kuvan ottaneen Event Horizon Telescopen (EHT) -yhteistyöhankkeen ainoa suomalaisjäsen ja työskentelee Aalto-yliopiston Metsähovin radiotutkimusasemalla.
Kuva 5 miljardin valovuoden päästä
Kuva on yllättävän tarkka, vaikka kvasaari on hyvin kaukana – noin viiden miljardin valovuoden päässä. Tutkijat ovat pystyneet erottamaan kuvassa jopa alle valovuoden kokoisia rakenteita, mikä on viisinkertainen parannus aiempiin havaintoihin.
”Olemme aikaisemminkin havainneet suihkujen kaarteita ja mutkia, mutta emme koskaan tässä mittakaavassa ja näin lähellä suihkun alkupäätä. Tämä alue on kiinnostava paitsi suihkun muodostumisen kannalta, myös siksi, että kvasaarin lähettämä voimakas gamma-säteily mahdollisesti syntyy kuvassa näkyvissä rakenteissa”, Savolainen sanoo.
Havaintoja tehtiin keväällä 2017 neljän päivän ajan pitkäkantainterferometria (very long baseline interferometry VLBI) -nimisen tekniikan avulla. Siinä ympäri maailmaa sijaitsevia teleskooppeja käytetään yhdessä koko maapallon kokoisena virtuaalisena teleskooppina.
”Tekniikan avulla saavutettava erotuskyky vastaa sitä, että pariisilaisesta kahvilasta pystyttäisiin lukemaan New Yorkissa olevaa sanomalehteä. Tällä erotuskyvyllä pystyimme jo muutamien päivien aikana näkemään muutoksia suihkun rakenteessa. Se tarkoittaa, että suihkun plasma liikkuu nopeudella, joka yli 99.5 prosenttia valonnopeudesta. Näemme liikettä kohteessa, josta säteilevä valo on peräisin ajalta ennen maapallon syntyä”, Tuomas Savolainen selittää.
Varmaa selitystä sille, miksi kvasaarin suihku ei ole suora, ei ole. Yksi mahdollinen selitys mutkaiselle rakenteelle voisi tutkijoiden mukaan olla pyörivässä suihkussa liikkuvat shokkiaallot. Selityksen vahvistaminen vaatii lisähavaintoja.
”Tiesimme, että joka kerta kun maailmankaikkeuteen avaa uuden ikkunan, voi löytää jotain uutta. Odotimme näkevämme suihkun syntyalueen, mutta löysimmekin eräänlaisen poikittaisen rakenteen, mitä emme osanneet etukäteen ennustaa”, sanoo Jae-Young Kim Max Planck -instituutista.
EHT-yhteistyöverkostoon kuuluu yli 200 tutkijaa Afrikasta, Aasiasta, Euroopasta, Pohjois- ja Etelä-Amerikasta. EHT yhdistää olemassa olevia teleskooppeja ja siten muodostaa täysin uuden havaintolaitteen, jonka erotuskyky on suurempi kuin millään muulla laitteella. Teleskoopit sijaitsevat hyvin korkeilla paikoilla: Havaijin ja Meksikon tulivuorilla, Arizonan ja Espanjan Sierra Nevadan vuoristoissa, Chilen Atacaman autiomaassa ja Etelämantereella.
Havainnot julkaistiin Astronomy & Astrophysics -lehdessä 7.4.2020.
J.Y. Kim, T.P. Krichbaum, A.E. Broderick, et al.: Event Horizon Telescope imaging of the archetypal blazar 3C 279 at an extreme 20 microarcsecond resolution, in: Astronomy & Astrophysics, April 2020
https://doi.org/10.1051/0004-6361/202037493
Lisätietoja:
Senior Scientist, dosentti
Tuomas Savolainen
Metsähovin radiotutkimusasema
tuomas.k.savolainen@aalto.fi
puh. 050 3083696
Katsoaksesi videon lähteestä www.youtube.com, anna hyväksyntä sivun yläosasta.Animaatio näyttää kvasaarin 3C279 suihkun kolmella eri VLBI-antennistolla kuvattuna: Very Long Baseline Array (aallonpituus 7mm), Global mm-VLBI Array (3.5mm) ja EHT (1.3mm). Animaatio näyttää, kuinka "zoomaamme" kohti pienempiä yksityiskohtia siirtyessämme lyhyemmille aallonpituuksille. VLBA:n ja GMVA:n kuvissa suihku on suhteellisen suora, mutta EHT:n kuva paljastaa toisenlaisen rakenteen. Animaatiossa vertaillaan EHT:n eri päivinä 3C279:stä ottamia kuvia ja näytetään, miten suihkun rakenne muuttuu päivien aikana.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Lisätietoja:
Senior Scientist, dosentti
Tuomas Savolainen
Metsähovin radiotutkimusasema
tuomas.k.savolainen@aalto.fi
puh. 050 3083696
Kuvat
![Kuvassa näkyy kvasaarin 3C279 suihku kolmella eri VLBI-antennistolla kuvattuna: Very Long Baseline Array (aallonpituus 7mm), Global mm-VLBI Array (3.5mm) ja EHT (1.3mm). Kuvakokoelma näyttää, kuinka "zoomaamme" kohti pienempiä yksityiskohtia siirtyessämme lyhyemmille aallonpituuksille. VLBA:n ja GMVA:n kuvissa suihku on suhteellisen suora, mutta EHT:n kuva paljastaa toisenlaisen rakenteen. Kuva: J.Y. Kim ja Event Horizon Telescope (EHT)](/data/images/00314/d2bc3c07-cc5c-4ed9-82e8-51a2acc50a21-w_240.png)
Linkit
Tietoja julkaisijasta
Aalto-yliopistossa tiede ja taide kohtaavat tekniikan ja talouden. Rakennamme kestävää tulevaisuutta saavuttamalla läpimurtoja avainalueillamme ja niiden yhtymäkohdissa. Samalla innostamme tulevaisuuden muutoksentekijöitä ja luomme ratkaisuja maailman suuriin haasteisiin. Yliopistoyhteisöömme kuuluu noin 13 000 opiskelijaa ja yli 4 500 työntekijää, joista 400 on professoreita. Kampuksemme sijaitsee Espoon Otaniemessä.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Aalto-yliopisto
Miten rakkaus näkyy aivoissa? Tutkimus paljastaa rakkauden eri lajien aivoalueet26.8.2024 09:00:03 EEST | Tiedote
Aalto-yliopiston tutkijat kartoittivat millaista aivotoimintaa kuusi eri rakkauden lajia saa aikaan. Aivot aktivoituvat rakkaudesta läheisiä kohtaan erityisesti palkintojärjestelmän ja sosiaalisen aivotoiminnan alueilla.
Tutkijoille läpimurto kubittien energiahäviöiden mittaamisessa – mahdollistaa tulevaisuuden tehokkaammat kvanttitietokoneet22.8.2024 13:45:00 EEST | Tiedote
Aalto-yliopiston tutkijat osoittivat, miten kubittien energiahäviöt voidaan selittää yksinkertaisella kokeella. Löytö auttaa fyysikoita kehittämään tehokkaampia kubitteja esimerkiksi kvanttitietokoneita varten.
”Taivaallinen flipperi” antaa Juicelle tuplatyönnön matkalla Jupiteriin: ESA:n luotain ohittaa Kuun ja Maan19.8.2024 11:50:00 EEST | Tiedote
Aalto-yliopiston ja Ilmatieteen laitoksen tutkijat ovat olleet mukana rakentamassa PEP-mittalaitetta, joka tekee ainutlaatuisia mittauksia Maan avaruusympäristöstä ohilentojen aikana.
Suomen kuuden suurimman kaupungin ilmastotoimet vertailussa – tiivistäminen ei riitä ratkaisuksi, tutkijat korostavat15.8.2024 12:10:39 EEST | Tiedote
Aalto-yliopiston tutkijat osoittivat, että vaikka kaupunkivihreän merkitys kasvaa, kaupunkirakenteen tiivistäminen on edelleen ilmastotyön mantra, jota ei kyseenalaisteta. Kaupunkien ilmastosuunnitelmista löytyi myös eroja: Helsinki, Espoo ja Oulu näkevät kaupunkivihreän lähinnä tiiviyttä palvelevana sopeutumisena, kun taas Tampere, Turku ja Vantaa painottavat luonnonsuojelua ja yhä enemmän myös kaupunkivihreän lukuisia hyötyjä ympäristölle ja asukkaille.
Miljoonarahoitus hengittävien puuvaahtorakennusten kehittämiseen – ilmanvaihtoaukot avautuvat ja sulkeutuvat itsestään9.8.2024 11:12:30 EEST | Tiedote
Puuvaahdosta 4D-tulostamalla tehty julkisivuelementti voi säästää merkittävästi lämmitykseen ja jäähdytykseen tarvittavaa energiaa sekä kutistaa rakentamisen hiilijalanjälkeä. ”Kuulostaa scifiltä, mutta on täysin mahdollista”, hanketta vetävä Juha Koivisto kuvaa Gaudin arkkitehtuurin inspiroimaa ratkaisua.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme