![Lumimuutos Osuuskunta](/data/images/00960/1bb6ed31-3573-4b75-b677-386a72255fef-w_300_h_100.jpg)
Tundrakurppelo, erittäin harvinainen kahlaajalintu Landscape Rewilding -ennallistamisohjelman Linnunsuon kosteikolla Pohjois-Karjalassa
![Linnunsuo on kansallisesti merkittävä kosteikko, yhteensä 180 hehtaaria,
Kontiolahden Selkiellä. Jo yli 195 lintulajia on vieraillut siellä. Kuva: Janne Raassina, OSK Lumimuutos](/data/images/00629/3488c533-4aa8-4c9a-baef-c16b953e7132-w_720.jpg)
Tundrakurppelon lisäksi Linnunsuolla on havaittu tähän mennessä yli 195 lintulajia. Kosteikko perustettiin alun perin 2013, ja vuoteen 2020 mennessä vesipinta-ala on laajentunut yli 110 hehtaariin. Kohde on osa OSK Lumimuutoksen, voittoa tavoittelemattoman järjestön eurooppalaista Landscape Rewilding -ennallistamisohjelmaan.
Dosentti Tero Mustonen, ohjelman vetäjä toteaa: ”Tervetuloa tundrakurppelo Pohjois-Karjalaan! On hienoa, että nopeasti etenevä ennallistus tuo suojaa ja merkityksellisiä elinympäristöjä erittäin harvinaisillekin lajeille. Luonto näyttää hyväksyneen toimet kohteella.”
Ohjelman ennallistuskohteita on ympäri maata, Näätämö-joelta Iijoelle, Pohjanmaalle, Pirkanmaalle sekä Pohjois-Karjalassa. Yhteensä valuma-aluekunnostusten ja suokohteiden osalta yli 25,000 hehtaaria on ohjelman toimien piirissä ja tiukasti ohjelmaan hankittuna 600 hehtaaria suo-, kosteikko- ja metsäluontoa. Ohjelmassa ennallistetaan myös kokonaisia jokia (Näätämön alue) sekä järviä. Ohjelmassa syntyy merkittävästi myös hiilinieluja ja vesiensuojelukohteita. Ohjelmaa rahoittavat muun muassa Euroopan investointipankki, Koneen säätiö, Nesslingin säätiö, Finnair ja muut tahot.
Tundrakurppelo (Limnodromus scolopaceus) on havaittu Suomessa vain n. 20 kertaa aiemmin. Yleensä tämä kahlaajalintu voidaan tavata Tsukotkan niemimaalta ja Alaskasta. Linnunsuolle on kehittynyt merkittävästi elinympäristöjä myös muille harvinaisille lajeille, kuten rantakurvi, lampiviklo ja muut kahlaajat. Lisäksi muun muassa liro ja jouhisorsa pesivät alueella. Myös viitasammakko, uhanalainen laji, on kosteikolla menestyksekäs.
OSK Lumimuutoksen Landscape Rewilding -ennallistamisohjelma on ollut erittäin laajasti esillä talven aikana muun muassa BBC:n uutisissa sekä muissa globaalimedioissa. Sitä pidetään kustannustehokkaana ratkaisuna uusien hiilinielujen synnyttämiseen, vesiensuojeluun sekä luonnon monimuotoisuuden turvaamiseen Suomessa, joka tuo myös työllisyyttä maaseudulle.
Lisätietoja verkossa ohjelmasta:
BBC: https://www.bbc.co.uk/news/extra/MtJYmYFONq/finland_carbon_neutral_in_15_years ja https://www.bbc.com/news/science-environment-51806291
OSK Lumimuutos: http://www.lumi.fi/landscape-rewilding-ennallistamisohjelma/
Yhteyshenkilöt
Dosentti Tero Mustonen
IPCC:n 6. seurantaraportin pääkirjoittaja
040 7372424
tero@lumi.fi
Kuvat
![Linnunsuo on kansallisesti merkittävä kosteikko, yhteensä 180 hehtaaria,
Kontiolahden Selkiellä. Jo yli 195 lintulajia on vieraillut siellä. Kuva: Janne Raassina, OSK Lumimuutos](/data/images/00629/3488c533-4aa8-4c9a-baef-c16b953e7132-w_240.jpg)
Linkit
Tietoja julkaisijasta
OSK Lumimuutoksen toiminnan keskeisenä arvona on perinteinen suomalais-karjalainen luontosuhde, sen opetteleminen ja ymmärtäminen. Osuuskunta sijaitsee Pohjois-Karjalassa.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Lumimuutos Osuuskunta
Goldman-palkinto, ympäristöalan ”Nobel”, kalastaja Tero Mustoselle24.4.2023 10:33:28 EEST | Tiedote
Ammattikalastaja, dosentti Tero Mustonen on tänään saanut Goldman-palkinnon Yhdysvalloissa. Kyseessä on maailman merkittävin, vihreäksi Nobeliksikin kutsuttu, ympäristöpalkinto. Se on kunnianosoitus tavallisille ihmisille, jotka ovat tehneet epätavallisia tekoja planeetan suojelemiseksi. Palkinto myönnetään nyt ensi kertaa Suomeen. Sitä on jaettu vuodesta 1989.
Ilomantsin Havukkakallion muinaislinnan käyttö onnistuttiin ajoittamaan keskiajalle22.6.2022 10:00:00 EEST | Tiedote
Havukkakallion muinaislinnan arkeologisissa tutkimuksissa saatiin merkittävä läpimurto. Puolustuslinnoituksen käyttö voidaan tarkentaa ja todentaa 1300-luvulta 1500-luvulle uusien tulosten valossa.
Mikromuovia löytyi ensi kertaa Lapin Näätämö-joelta ja Inarijärveltä kansainvälisessä hankkeessa3.9.2021 15:45:23 EEST | Tiedote
Waters of Health -hanke on Pohjoismaiden ympäristörahoitusrahaston NEFCO:n tukema kaksivuotinen seurantahanke, joka on tunnistanut ensimmäiset mikromuoviesiintymät erämaisilla Näätämöjoen ja Inarijärven vesistöillä. Lisäksi saatiin seurattua ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja kyttyrälohen leviämistä Venäjällä, Norjassa ja Suomessa. Hanketta koordinoi suomalainen voittoatavoittelematon Osuuskunta Lumimuutos.
Eero Murtomäki-elokuva ja retrospektiivi 28.–29.9.2019 - Kaarne-korppi ja kuikka siivittivät isoon dokumenttielokuvaan: Suomen pisimpään jatkanut luontokuvaaja, elävä legenda Eero Murtomäki ikuistettu amerikkalaiseen tuotantoon25.9.2019 08:28:56 EEST | Tiedote
Eero Murtomäki, tunnettu mustasaarelainen luontokuvaaja ja kirjailija, on keskiössä viikonloppuna 28.–29. syyskuuta osana Vaasan kansainvälistä ilmastonmuutoskonferenssia. Tuolloin saa maailmanensi-iltansa ”Kaarneen siivillä” (On the Wings of Raven) pitkä amerikkalaisdokumenttielokuva, joka peilaa Suomen pisimpään jatkaneen luontokuvaajan uraa ja luontosuhdetta 1950-luvulta 2020-luvun porteille. Vuonna 1943 syntynyt Eero Murtomäki on tehnyt luontoelokuvia ja julkaissut luontokirjoja. Murtomäen teemoja ovat niin Merenkurkku kuin Lappikin. Pentti Linkolan ohella Murtomäki on suomalaisen luonnonsuojelun eläviä legendoja.
Tutkimusartikkeli vahvistaa: Ennallistamisohjelman pilottikohde onnistunut hidastamaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja lajikatoa17.6.2019 08:57:42 EEST | Tiedote
Uuden Polar Science -lehden artikkelissa on raportoitu kuuden vuoden ajalta suomalaisen luontoelinympäristöjen ennallistamisohjelman vertaisarvioituja tuloksia. Ne on saatu ohjelman pilottikosteikolta Linnunsuolta, Kontiolahdelta. Se on nykyään suojeltu Suomi 100 -alue. Artikkelin johtopäätökset osoittavat, että luontoarvonsa menettäneiden alueiden ennallistaminen kosteikoiksi ja soiksi on ollut tuloksekasta. Tutkimuksessa seurattiin liron ja jouhisorsan paluuta 120 hehtaarin kosteikolle, joka oli entinen turvetuotantoalue.