FinWeight-tutkimus: lihavuus heikentää työkykyä ja lisää sairauspoissaoloja – tunnistaminen sairaudeksi edistäisi hoitoa Suomessa, asiantuntijalääkäri sanoo
![](/data/images/00032/9edc41f8-b7d3-428c-9383-c60671f73a5e-w_720.jpg)
Lihavuus on yksi suurimmista kansanterveydellisistä ongelmista sekä Suomessa että maailmanlaajuisesti. Vuonna 2017 kolmekymmentä vuotta täyttäneistä suomalaisista lähes kolme neljäsosaa miehistä ja kaksi kolmasosaa naisista oli ylipainoisia ja noin joka neljäs lihava.1,2 Lihavuus altistaa monille sairauksille, heikentää toimintakykyä ja lisää ennenaikaisen kuoleman riskiä.3 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen arvion mukaan lihavuus ja siihen liittyvät liitännäissairaudet aiheuttavat 1,4–7,0 prosenttia Suomen terveydenhuollon kustannuksista.4
6.11. julkaistussa FinWeight-tutkimuksessa selvitettiin ensimmäistä kertaa lihavuuden yhteyttä elämänlaatuun ja työkykyyn laajasti koko suomalaisessa aikuisväestössä.
”Tutkimus auttaa meitä tarkastelemaan lihavuuden yhteiskunnallisia vaikutuksia ja löytämään keinoja parantaa työikäisten hyvinvointia”,kertoo tutkimusryhmään kuuluva professori Kirsi Pietiläinen Helsingin yliopistosta.
Tulokset osoittivat, että lihavat kokivat sekä fyysisen että psyykkisen toimintakykynsä normaalipainoisia heikommaksi. 67–70 prosenttia tutkimukseen osallistuneista lihavista koki elämänlaatunsa hyväksi tai erittäin hyväksi, kun normaalipainoisilla vastaava osuus oli 82 prosenttia.Lihavista 63–67 prosenttia koki, että heillä on riittävästi energiaa päivittäisiin aktiviteetteihin, kun normaalipainoisista näin koki 80 prosenttia.5
Myös erot työkyvyssä olivat tilastollisesti merkitsevät. Kun 90 prosenttia normaalipainoisista koki työkykynsä hyväksi tai erittäin hyväksi, lihavista samoin koki 73 prosenttia, vaikeasti lihavista 69 prosenttia ja sairaalloisen lihavista 53 prosenttia. Psyykkisen työkykynsä arvioi hyväksi 72–75 prosenttia lihavista ja 85 prosenttia normaalipainoisista. Lihavien ja vaikeasti lihavien ryhmissä myös sairauspoissaoloja raportoitiin enemmän.5
Tutkimus toi esiin myös positiivisen tuloksen. Vaikka lihavuus vaikutti kaikkiin muihin tutkittuihin elämänlaadun osa-alueisiin, ihmissuhteisiinsa lihavat olivat yhtä tyytyväisiä kuin muutkin.
FinWeight-tutkimuksen aineistoon kuului 4 956 FinTerveys 2017 -tutkimuksen terveystarkastukseen satunnaisesti valittua täysi-ikäistä henkilöä. Elämänlaatua eri painoindeksiryhmissä selvitettiin EUROHIS-QOL 8 -elämänlaatumittarilla, ja koettua psyykkistä ja fyysistä työkykyä sekä työpoissaolojen määrää kartoitettiin kyselylomakkeella. Tutkimuksen toteutti MedEngine yhteistyössä THL:n, Helsingin yliopiston ja Novo Nordiskin kanssa. FinTerveys-aineistoon haettiin käyttölupa THL Biopankista. 5
Tunnistaminen sairaudeksi edistää lihavuuden hoitoa
FinWeight-tutkimusryhmään kuuluva asiantuntijalääkäri Tero Saukkonen Novo Nordiskilta kertoo, että kyseessä on ensimmäisiä suomalaisia tutkimuksia, joissa on tarkasteltu lihavuuden yhteyttä myös psyykkiseen hyvinvointiin. Novo Nordiskin tavoitteena onkin muuttaa koko lihavuuteen liittyvää keskustelua.
”On tärkeää, että tieto lihavuudesta lisääntyy ja pystymme näkemään sen moninaiset vaikutukset elämänlaatuun. Tiedämme, että lihavuus aiheuttaa suoria terveysvaikutuksia ja lisää riskejä esimerkiksi diabetekseen, sydän- ja verisuonitauteihin, uniapneaan ja nivelrikkoon. Lääkärinä ensimmäinen ajatus lihavuudesta ovatkin usein lisäsairaudet ja niiden ehkäisy, mutta yhtä lailla pitäisi ajatella myös psyykkistä hyvinvointia, toimintakykyä ja työssä jaksamista. Tämä antaa paremmat avaimet sen hoitoon”, Tero Saukkonen sanoo.
Saukkosen mukaan keskeinen askel lihavuuden hoidossa on tunnistaa se sairaudeksi. Keväällä päivitetyissä Käypä hoito -suosituksissa todetaan, että lihavuus on pitkäaikaissairaus, jossa rasvakudoksen määrä on energiansaannin ja -kulutuksen epäsuhdan vuoksi lisääntynyt liiallisesti2, ja esimerkiksi WHO on määritellyt lihavuuden sairaudeksi jo vuonna 19486. Käytännön tasolla lihavuudesta puhutaan Suomessa kuitenkin usein edelleen vain yksilön elämäntapavalintana, eikä perusterveydenhuollossakaan ole vielä riittävän systemaattista lähestymistä sen hoitoon.
”Kun tunnistetaan, ettei lihavuudessa ole kyse ainoastaan yksilön valinnoista vaan sairaudesta, jonka yleistymisestä koko yhteiskunnalla on vastuu, saadaan enemmän työkaluja sen hoitoon. Sairausmääritelmä velvoittaa yhteiskunnan tukemaan lihavuuden hoitoa ja mahdollistaa pääsyn siihen tasapuolisesti asuinpaikasta tai taloudellisesta tilanteesta riippumatta. Toimiva hoitoketju tuo myös säästöjä, kun lihavuuden aiheuttamia terveyshaittoja pystytään vähentämään. Nyt hoidon saaminen on usein sattumanvaraista”, Saukkonen sanoo.
Vastuu koko yhteiskunnalla
Lihavuuden syyt ovat moninaiset, ja siksi myös sen hoidon tulisi olla monimuotoista ja moniammatillista. Lähtökohtana on aina elintapahoito, jota muut hoitomuodot voivat täydentää.
”Epäterveellisen välttämisen sijaan on parempi kannustaa ja motivoida terveelliseen. Ruokatottumuksissa ei kannata puhua vain siitä, että vähennetään kaloreita tai syödään vähemmän. Dieetit voivat laihduttaa nopeasti, mutta usein kilot myös palaavat takaisin. Kun halutaan pitkäaikaisia tuloksia, täytyy tarkastella ennemmin ateriarytmiä, annoskokoja ja ravitsemuskoostumusta”, Tero Saukkonen sanoo.
Myöskään liikunnan lisääminen ei välttämättä tarkoita yksittäisten liikuntasuoritusten määrän kasvattamista vaan arkiaktiivisuuden lisäämistä. ”Vähemmän istumista, enemmän jalkeilla”, Saukkonen summaa. Terveydenhuollon ammattilaisen kanssa voidaan rakentaa yksilöllinen hoitosuunnitelma, johon voi sisältyä elintapa- ja ravitsemusohjauksen lisäksi myös ruokahalun alentamiseen perustuvaa lääkehoitoa sekä tietyissä tapauksissa kirurgista hoitoa.
Lihavuuden hoito ei kuitenkaan ole pelkästään terveydenhuollon ammattilaisten ja potilaan käsissä vaan vaatii myös läheisten ja koko yhteiskunnan tukea. Erityisesti lasten ja nuorten kohdalla kotona opitut ruokailutottumukset heijastuvat läpi elämän. Toisaalta lihavuuden lisääntyminen liittyy vahvasti ympäristöön: epäterveellinen ruoka on usein terveellistä edullisempaa ja annoskoot kasvavat.
Lihavuuteen voidaankin vaikuttaa niin ruohonjuuritasolla kotona, neuvoloissa ja kouluterveydenhuollossa kuin politiikan kautta esimerkiksi elintarvikkeiden verotuksessa.
Tero Saukkosen mukaan yksi este hoidolle on myös se, että lihavuuskeskustelussa lyödään edelleen tarpeettomia leimoja, jotka vaikeuttavat avointa keskustelua ja hoitoon hakeutumista. ”Lihavuus on aina monen tekijän tulos. Syyllistämisestä pitäisi siirtyä ratkaisujen etsimiseen. Kaikki ihmiset ovat yhtä arvokkaita juuri sellaisina ja sen kokoisina kuin ovat. Jos ihminen kuitenkin itse kokee, että lihavuus heikentää elämänlaatua, sen hoitoon pitäisi saada asiantuntevaa tukea. Hoidon kanssa ei tarvitse jäädä yksin.”
Lisätiedot:
Tero Saukkonen, lääketieteellinen johtaja, Novo Nordisk Farma Oy
p. 040 843 3339, tskk@novonordisk.com
Lähteet:
1 Lihavuutta mitataan niin sanotulla painoindeksillä (Body Mass Index, BMI). BMI lasketaan jakamalla ihmisen paino tämän pituuden neliöllä (kg/m2). Jos BMI ylittää arvon 25, mutta on alle 30, puhutaan ylipainosta eli lievästä lihavuudesta. BMI 30–34,9 osoittaa merkittävää lihavuutta, BMI 35–39,9 vaikeaa lihavuutta ja BMI ≥40 sairaalloista lihavuutta. Painoindeksi. Terveyskirjasto. https://www.terveyskirjasto.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_artikkeli=dlk01001. Katsottu 21.9.2020.
2 Koponen P, Borodulin K, Lundqvist A, Sääksjärvi K, Koskinen S. Terveys, toimintakyky ja hyvinvointi Suomessa: FinTerveys 2017 -tutkimus. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL), raportti 4/2018, Helsinki 2018. http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-343-105-8. Katsottu 21.9.2020.
3 Lihavuus (lapset, nuoret ja aikuiset). Käypä hoito -suositus. Suomalaisen Lääkäriseuran Duodecimin, Suomen Lihavuustutkijat ry:n ja Suomen Lastenlääkäriyhdistys ry:n asettama työryhmä. Helsinki: Suomalainen Lääkäriseura Duodecim, 3.3.2020. https://www.kaypahoito.fi/hoi50124. Katsottu 21.9.2020.
4 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL: Lihavuus laskuun. Hyvinvointia ravinnosta ja liikunnasta – Kansallinen lihavuusohjelma 2012–2015. https://www.julkari.fi/bitstream/handle/10024/110503/URN_ISBN_978-952-245-948-0.pdf. Katsottu 23.10.2020..
5 Vesikansa A, Jokelainen J, Mehtälä J, Mutanen K, Lundqvist A, Laatikainen T, Ylisaukko-oja T, Saukkonen T, Pietiläinen K. Lihavuuden yhteys elämänlaatuun ja työkykyyn suomalaisessa aikuisväestössä. Suomen Lääkärilehti 2020.
6 James WPT. WHO recognition of the global obesity epidemic. Int J Obes 2008; 32: S120–S126.
FI20NNG00039
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Tero SaukkonenLääketieteellinen johtaja
Puh:040 843 3339tskk@novonordisk.comKuvat
Linkit
Tietoja julkaisijasta
Novo Nordisk on johtava globaali lääkealan yritys, joka on perustettu vuonna 1923. Pääkonttorimme sijaitsee Tanskassa. Tavoitteemme on ajaa muutosta diabeteksen ja muiden vakavien kroonisten sairauksien, kuten lihavuuden ja harvinaisten veri- ja hormonaalisten sairauksien, voittamiseksi. Pyrimme siihen tekemällä uraauurtavia tieteellisiä läpimurtoja, laajentamalla lääkkeidemme saatavuutta sekä pyrkimällä ehkäisemään ja viime kädessä parantamaan sairauksia. Novo Nordisk työllistää noin 44 000 ihmistä 80 maassa ja markkinoi tuotteitaan noin 170 maassa. Lisätietoja: novonordisk.com, Facebook, Twitter, LinkedIn, YouTube.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Novo Nordisk Farma Oy
Turku on Suomen ensimmäinen Cities Changing Diabetes -kaupunki14.11.2023 14:00:00 EET | Tiedote
Maailman diabetespäivänä 14.11. Turku liittyy osaksi Cities Changing Diabetes -verkostoa, johon kuuluu yli 40 kaupunkia sekä yli 150 kumppaniorganisaatiota. Cities Changing Diabetes -ohjelma sitoutuu ajamaan toimia tyypin 2 diabeteksen ja lihavuuden nujertamiseksi kaupungeissa ympäri maailmaa.
Tuore tutkimus: Työikäisten diabetespotilaiden määrä kasvaa ja hoitotasapaino on keskimääräistä heikompi25.9.2023 08:15:00 EEST | Tiedote
Tuoreessa suomalaistutkimuksessa on selvitetty rekisteriaineiston perusteella tyypin 2 diabetesta sairastavien suomalaisten hoidon tilaa ja hoitotasapainoa. Tutkimuksen tulokset ovat merkittäviä: sairauden esiintyvyys kasvaa Suomessa voimakkaasti ja huomattavaa on työikäisen väestön keskimääräistä heikompi hoitotasapaino. Huonosti hoidetun diabeteksen seuraukset ovat sekä yksilötasolla että kansanterveydellisesti huolestuttavia. Tutkimuksen tulokset täydentävät THL:n diabetesrekisterin tuloksia.
Semaglutidi 2,4 mg vähentää ylipainoisilla tai lihavilla aikuisilla merkittävien sydän- ja verisuonitapahtumien riskiä 20 prosentilla11.8.2023 09:14:25 EEST | Tiedote
Bagsværd, Tanska, 8. elokuuta 2023 Novo Nordisk on julkistanut päätulokset sydän- ja verisuonitapahtumia selvittävän SELECT-tutkimuksen tärkeimmät tulokset. Kaksoissokkoutetussa tutkimuksessa verrattiin ihonalaista, kerran viikossa annettavaa 2,4 mg:n annosta semaglutidia lumelääkkeeseen normaalihoidon lisänä merkittävien sydän- ja verisuonitapahtumien ehkäisemiseksi enintään viiden vuoden ajan. Tutkimukseen osallistui 17 604 vähintään 45-vuotiasta henkilöä, jotka olivat ylipainoisia tai lihavia ja joilla oli todettu sydän- ja verisuonitauti, mutta ei diabetesta. Tutkimus osoitti tilastollisesti merkitsevän eron semaglutidin ja lumelääkkeen välillä: semaglutidia saaneilla esiintyi 20 prosenttia vähemmän merkittäviä sydän- ja verisuonitapahtumia1. Tutkimuksen päätavoitteeksi oli määritelty ensimmäisen merkittävän sydän- ja verisuonitapahtuman ilmaantuminen. Merkittävällä sydän- ja verisuonitapahtumalla tarkoitettiin tutkimuksessa sydän- ja verisuonitaudista johtuvaa kuolemaa, ei-kuolema
Aspect Biosystems ja Novo Nordisk solmivat yhteistyösopimuksen kehittääkseen diabeteksen ja lihavuuden hoitoon tarkoitettuja biotulostettuja kudoshoitoja12.5.2023 14:30:15 EEST | Tiedote
Yhteistyössä hyödynnetään Aspectin kehittämää biotulostusteknologiaa ja Novo Nordiskin kantasolujen erilaistamiseen sekä soluhoitojen kehittämiseen ja valmistamiseen liittyvää osaamista ja teknologiaa. Aspect saa etumaksuina 75 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja välitavoitemaksuina enintään 650 miljoonaa dollaria kustakin yhteistyön tuloksena syntyneestä tuotteesta sekä lisäksi porrastettuja rojaltimaksuja.
Terveydenhuollon kannattaa panostaa lihavuudenhoitoon jo alemmissa painoindeksiluokissa, tuore tutkimus osoittaa24.3.2023 08:00:00 EET | Tiedote
Tuoreessa suomalaistutkimuksessa on osoitettu, että lihavuus ja sen liitännäissairaudet aiheuttavat kustannuspainetta terveydenhuollolle jo odotettua alemmissa painoindeksiluokissa. Tutkijat korostavat lihavuuden ennaltaehkäisyn ja hoidon merkitystä hyvinvoinnin ja toimintakyvyn lisäämiseksi sekä kustannusten hillitsemiseksi.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme