Rengon ja Kiikun patojen kunnostustyöt alkavat toukokuussa
![Karttakuva Rengon ja Kiikun patojen sijainnista Seinäjoen ja Kyrkösjärven alueella.](/data/images/00692/c6edff9e-4b09-4786-a0c6-2ed9197f8f96-w_720.jpg)
Rengon pato sijaitsee Seinäjoen ja Kyrkösjärven tekojärveen vesiä johtavan ns. Kyrkösjärven täyttökanavan yhtymäkohdassa täyttökanavan yläosalla (kartta alla). Rengon säännöstelypadolla säädellään siis Kyrkösjärven tekojärveen johdettavan veden määrää. Rengon padolla uusitaan säännöstelypadon luukku ja ohijuoksutusputken sulkeva luukku sekä molempien pieli- ja kynnysrakenteet.
Kiikun pato sijaitsee Seinäjoen suuosan oikaisu-uoman ja Kyrönjoen yhtymäkohdassa Seinäjoen oikaisu-uoman alaosalla (kartta alla). Kiikun pato on rakennettu tasaamaan Kyrkösjärven alapuolisen jokiuoman vedenkorkeuksia. Kiikun padossa on kolme aukkoa, joista keskimmäinen on varustettu vesipintasäädöllä toimivalla luukulla. Reuna-aukoissa on kiinteät betonikynnykset. Hankkeessa uusitaan keskimmäisen aukon luukku sekä luukun pieli- ja kynnysrakenteet. ELY-keskus on uusinut Kiikun padon yli kulkevan sillan ja se valmistui tämän kevään aikana.
Patojen omistus ja kunnostustyön vastuut on jaettu ELY-keskuksen ja Seinäjoen Energian välillä jaettu siten, että ELY-keskus vastaa betoni- ja maapatorakenteista ja Seinäjoen Energia luukuista ja niihin liittyvistä laitteista. Vesiluvan haltija on Kiikun padolla Seinäjoen kaupunki ja Rengon padolla ELY-keskus.
Kunnostustöiden aikana Kalajärvestä juoksutetaan tarvittava määrä lisävettä Seinäjokeen niin, että Seinäjoen Kyrkösjärven ohittavan Seinäjoen vähävetisen uoman minimivirtaama täyttyy, koska Kyrkösjärvestä ei Rengon luukun kunnostuksen aikana voida juoksuttaa lisävettä. Vesiluvan mukainen minimivirtaama Seinäjoen vähävetisellä osuudella on toukokuussa 100 l/s ja kesä-elokuussa 900 l/s.
Rakennustöiden aikana Kyrkösjärveen tulee lisävettä vain järven omalta valuma- alueelta. Jos alkukesä on kovin kuiva ja lämmin, niinKyrkösjärven veden pinta laskee haihdunnan seurauksena.
Seinäjoen vedenpintaa Kiikun padon yläpuolella ei voida säätää kunnostustöiden aikana, vaan se vaihtelee tulovirtaamasta riippuen. Vesi juoksutetaan kahden reuna-aukon kautta, joissa on kiinteät betonikynnykset. Mikäli virtaama Kiikun padolla kasvaisi runsaiden sateiden sattuessa niin suureksi, että vedenpinnan korkeus N43 +38,60 m uhkaa ylittyä, avataan keskimmäisen aukon sulkevaa työpatoa tarvittava määrä ja näin päästetään osa vedestä virtaamaan myös kunnostettavan luukkuaukon kautta.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Seinäjoen Energia Oy:
Sähköenergiayksikön johtaja Kari Roos, puh. 040 53 46479
Kunnossapito, liittymisjohdot: Petri Sillanpää, puh. 0400 437 482
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus:
Ryhmäpäällikkö Kim Klemola, puh. 0295 027 829
Johtava vesitalousasiantuntija Tomi Mäki, puh. 0295 027 461
Kuvat
![Karttakuva Rengon ja Kiikun patojen sijainnista Seinäjoen ja Kyrkösjärven alueella.](/data/images/00692/c6edff9e-4b09-4786-a0c6-2ed9197f8f96-w_240.jpg)
Tietoja julkaisijasta
![Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus | NTM-centralen i Södra Österbotten](/data/images/00421/4f31dc08-c2b2-4127-ba74-5be5a3ec9b20-w_300_h_250.png)
Päätoimipaikka Seinäjoki: Alvar Aallon katu 8, PL 156
Vaasa: Wolffintie 35 | Kokkola: Pitkänsillankatu 15
0295 027 500http://www.ely-keskus.fi/etela-pohjanmaa
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus on monialainen, alueellinen toimija. Haluamme edistää alueemme elinvoimaa, kestävää kasvua ja hyvää tulevaisuutta sekä hyvinvointia ja sisäistä turvallisuutta. Hoidamme elinkeinoihin, ympäristöön ja liikenteeseen liittyviä tehtäviä asiakkaidemme eli ihmisten, yritysten ja yhteisöjen hyväksi. Teemme työtämme Etelä-Pohjanmaan lisäksi Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan alueilla ympäristö- ja liikenneasioissa.
ELY-keskusten valtakunnallisia tiedotteita voit lukea täältä: ELY-keskukset
NTM-centralen i Södra Österbotten är en branschövergripande, regional aktör. Vi vill främja livskraft, hållbar tillväxt, en god framtid samt välstånd och intern säkerhet i regionen. Vi sköter uppgifter i anslutning till näringslivet, miljön och trafiken för våra kunders, dvs. människors, företags och sammanslutningars bästa. Vi är verksamma utöver i Södra Österbotten även i Österbotten och Mellersta Österbotten i fråga om miljö- och trafikfrågor.
NTM-centralernas riksomfattande pressmeddelanden kan du läsa här: NTM-centralerna
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus | NTM-centralen i Södra Österbotten
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus on antanut lausunnon EPV Energia Oy:n energiavaraston YVA-ohjelmasta (Etelä-Pohjanmaa)30.8.2024 13:00:00 EEST | Tiedote
EPV Energia Oy suunnittelee CO2-akkuteknologiaan perustuvaa energiavarastoa, joka sijoittuu Laihian Jokiperälle Klipinnevalle Ritarin Hautamaan alueelle. Laitoksella varastoidaan energiaa hyödyntämällä hiilidioksidia varastoimisen väliaineena.
Beaktande av flodpärlmusslor på NTM-centralen i Södra Österbottens verksamhetsområde (landskapen i Österbotten)29.8.2024 14:36:20 EEST | Tiedote
Flodpärlmusslan är en storväxt blötdjursart som lever på bottnen av strömmande vatten. Flodpärlmusslan växer långsamt och den kan bli till och med 280 år gammal. I Finland är flodpärlmusslan en starkt hotad art och arten fridlystes som första ryggradslösa art år 1955. På basis av naturvårdslagen och -förordningen är flodpärlmusslan en hotad, särskilt skyddad och fridlyst art. På NTM-centralen i Södra Österbottens verksamhetsområde finns flodpärlmusslor i två åar, dvs. Lappfjärds å-Storå och Esse å.
Jokihelmisimpukoiden huomiointi Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen toimialueella (Pohjalaismaakunnat)29.8.2024 14:36:20 EEST | Tiedote
Jokihelmisimpukka eli raakku on virtaavien vesien pohjalla elävä suurikokoinen nilviäislaji. Raakku kasvaa hitaasti ja se voi elää jopa 280-vuotiaaksi. Suomessa raakku on erittäin uhanalainen laji, ja se rauhoitettiin ensimmäisenä selkärangattomana lajina vuonna 1955. Raakku on luonnonsuojelulain ja -asetuksen perusteella uhanalainen, erityisesti suojeltu ja rauhoitettu laji. Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen alueella sijaitsee kaksi raakkujokea; Lapväärtin-Isojoki ja Ähtävänjoki.
Under sommaren var algläget varierande på grund av växlande väderlek (landskapen i Österbotten)29.8.2024 13:35:51 EEST | Tiedote
NTM-centralen i Södra Österbottens alguppföljning inleddes i början av juni i Södra Österbotten, Österbotten och Mellersta Österbotten. I vårt område följs algläget upp varje vecka på fasta kontrollplatser från juni till september. NTM-centralen i Södra Österbotten meddelar om situationen på torsdagar åtminstone till slutet av augusti.
Kesän sinilevätilanne oli muuttuvien säiden seurauksena vaihteleva (Pohjalaismaakunnat)29.8.2024 13:35:51 EEST | Tiedote
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen sinileväseuranta alkoi kesäkuun alussa Etelä-Pohjanmaan, Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan alueella. Alueemme sinilevätilannetta seurataan pysyvillä havaintopaikoilla viikoittain kesäkuusta syyskuuhun, ja Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus tiedottaa tilanteesta aina torstaisin elokuun loppuun asti.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme