Talouspolitiikan arviointineuvosto: Seuraavan hallituksen on luotava uskottava suunnitelma talouden vakauttamiseksi ja ilmastonmuutoksen torjumiseksi
![](/data/images/00691/5735bcb4-1ffe-4b22-b38e-f9ebdaa00f1e-w_720.jpg)
Venäjän hyökkäyssota Ukrainassa on aiheuttanut Euroopassa energiakriisin, joka on johtanut inflaation kiihtymiseen. Suomen talouskasvua koskevia ennusteita vuosille 2022 ja 2023 on jouduttu tarkistamaan huomattavasti alaspäin.
Kriiseihin on vastattava tarkemmin kohdennetuilla toimilla
Lisämenot puolustukseen ja turvallisuuteen ovat todennäköisesti välttämättömiä. Osa tukitoimista, kuten sähkön arvonlisäveron väliaikainen alentaminen, ovat kuitenkin kohdentamattomia eivätkä tehokkaasti tavoita eniten tuen tarpeessa olevia. On mahdotonta korvata kaikille kotitalouksille ja yrityksille kannattavuudessa tai käytettävissä olevissa tuloissa tapahtuneita pysyvämpiä heikennyksiä.
Elvyttävä finanssipolitiikka ja kysynnän kasvattaminen voivat lisätä inflaatiopaineita, sillä Suomi ja Eurooppa kärsivät tarjontapuolen häiriöistä, eli tarjontashokista. Poliittista päätöksentekoa ja kriisitilanteita varten olisi pitänyt pikemminkin suunnitella tukitoimia, jotka ovat kohdennettuja, tuloihin perustuvia ja kertaluonteisia.
Koska julkisessa taloudessa on pysyvä alijäämä, osa uusista menoista olisi pitänyt rahoittaa leikkaamalla muita julkisia menoja tai korottamalla veroja; esimerkiksi lopettamalla joidenkin tuotteiden verottaminen alemmalla arvonlisäverokannalla, rajoittamalla listaamattomien yritysten osinkoverohuojennuksia ja korottamalla kiinteistöverotusta.
Uudelta hallitukselta tarvitaan heti suunnitelma julkisen talouden sopeuttamiseksi
Seuraava hallituskausi on perusteltua aloittaa uskottavalla, läpinäkyvällä ja kunnianhimoisella julkisen talouden sopeuttamissuunnitelmalla. Sopeutus olisi aloitettava vuonna 2024 sen sijaan, että vakauttamista lykättäisiin seuraavan hallituskauden loppuun. Suomen finanssipoliittinen liikkumavara on tärkeä, koska talousnäkymät pysyvät epävarmoina jonkin aikaa.
Alijäämän tämänhetkinen suuruus huomioiden tulee valtiontalouden sopeutussuunnitelman olla asteittainen ja pitkäjänteinen. Jotta velkasuhde saadaan laskemaan, tavoitteena tulisi olla vuositasolla noin 0,4–0,6 prosentin sopeutus suhteessa BKT:hen kahden hallituskauden ajan.
Vaadittava vakauttamisen taso on kunnianhimoinen, siksi leikkausten lisäksi tulee tarkastella myös valtion tuloja. Neuvosto ehdottaa, että hallitus perustaa komitean, jonka tehtävänä on selvittää, miten veropolitiikalla ja valtion menoja priorisoimalla voidaan vakauttaa valtion taloutta kasvun edellytykset huomioiden.
Työllisyystavoitteet saavutettu, mutta hallituksen omien työllisyystoimien vaikutukset vielä näkemättä
Nykyisen hallituksen asettama työllisyystavoite saavutettiin käytännössä vuonna 2022. Työmarkkinat ovat toipuneet nopeasti koronakriisistä myös useimmissa muissa EU-maissa. Talouden suotuisa kehitys onkin keskeinen tekijä työllisyyden paranemisen taustalla.
Vuoden 2017 eläkeuudistus on vaikuttanut merkittävästi viime vuosien työllisyyteen. Vastaavasti nykyisen hallituksen työllisyystoimien vaikutukset nähdään pääosin vasta tulevina vuosina, sillä työllisyystoimien vaikutusten toteutuminen työmarkkinoilla vie yleensä aikaa. Työllisyystavoitteen saavuttaminen ei myöskään automaattisesti takaa toivottujen julkistaloudellisten vaikutusten toteutumista.
Avoimien työpaikkojen määrä alkoi lisääntyä nopeasti vuonna 2021, ja työnantajat ovat toistuvasti ilmoittaneet vaikeuksista rekrytoida työntekijöitä. Osa rekrytointiongelmista selittyy pandemian aiheuttamilla väliaikaisilla tekijöillä. Syinä voivat myös olla lyhyet työsuhteet tai matala palkka. Osa aloista kärsii kuitenkin pysyvästä työvoiman puutteesta, joka johtuu riittämättömästä koulutuspaikkojen määrästä. Ongelmien ratkaisujen tulee huomioida kohtaanto-ongelmien ja työvoimapulan erilaiset syyt.
EU:n ilmastotavoitteiden kiristyminen vaikuttaa Suomeen
Suomen tavoitteena on olla hiilineutraali vuoteen 2035 mennessä, mikä on muuta EU:ta kunnianhimoisempi tavoite. Vihreään siirtymään kohdennetut valtion määrärahat ovat viime vuosina olleet huomattavia. Määrärahoilla saavutettavista päästöjen vähennyksistä ei ole kuitenkaan tehty vaikuttavuusarvioita, eikä päätöksiä riittävistä konkreettisista toimenpiteistä tavoitteen saavuttamiseksi ole tehty. Esimerkiksi maatalouden ympäristöpolitiikka ei ole johtanut kasvihuonekaasujen vähenemiseen. Metsätalous ja maankäyttöpolitiikka ovat vaikuttaneet hiilinielujen romahtamiseen. Lisäksi patentointi puhtaaseen teknologiaan on vähentynyt viimeisten 10 vuoden aikana.
Suomi on hiilinielujensa lisäksi nojannut ilmastosuunnitelmissaan vähähiilisen sähköntuotannon kasvuun. EU:n tiukentaessa ilmastopolitiikkaansa ’Fit for 55’ -politiikkapaketilla päästöoikeuden hinnan ja hiilidioksidipäästöistä koituvien kustannusten odotetaan nousevan. Myös huutokaupattavien päästöoikeuksien kokonaismäärän vähentämisellä ja ilmaisjaon lakkauttamisella sekä yritystukien poistamisella tulee olemaan taloudellisia vaikutuksia Suomelle.
Suomi tarvitsee uskottavan suunnitelman ilmastonmuutoksen torjumiseen. Liikenteen verotusta tulisi uudistaa, jotta kannustimet päästöjen vähentämiseen paranisivat ja liikenteen sähköistyminen nopeutuisi. Energia-alalla tarvitaan infrastruktuuri-investointeja. Yksityisiin investointeihin tulisi kannustaa hiilidioksidin hinnoittelun, sääntelyn ja verotuksen avulla. Ilmastopolitiikassa tulisi myös huomioida hiilidioksidipäästöjen vähentämisen tulonjakovaikutukset. Fossiilisten polttoaineiden käytöstä riippumattomat tulonsiirrot ovat tehokkain tapa tukea pienituloisia kotitalouksia päästöjen hinnoittelun vaikutuksilta. Ne eivät myöskään vääristä markkinoita.
Talouspolitiikan arviointineuvosto perustettiin vuonna 2014 talouspolitiikan tavoitteiden ja keinojen riippumatonta arviointia varten. Neuvoston tavoitteena on parantaa talouspolitiikan valmistelun ja päätöksenteon laatua sekä tuoda tutkimustietoon pohjautuva riippumaton näkökulma talouspoliittiseen keskusteluun. Neuvosto julkaisee vuosittain arvion harjoitetusta talouspolitiikasta. Lisäksi neuvosto julkaisee taustaraportteja talouspolitiikan eri teemoista.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Jouko VilmunenPuheenjohtajaTalouspolitiikan arviointineuvosto
Puh:+358 294 504119jouko.vilmunen@utu.fiJukka PirttiläVarapuheenjohtajaTalouspolitiikan arviointineuvosto
Puh:+358 294 128728Puh:+358 295 519 426jukka.pirttila@helsinki.fiAnni HuhtalaPääsihteeriTalouspolitiikan arviointineuvosto
Puh:+358 29 551 9414anni.huhtala@vatt.fiKuvat
Liitteet
Tietoja julkaisijasta
Talouspolitiikan arviointineuvosto perustettiin vuonna 2014 talouspolitiikan tavoitteiden ja keinojen riippumatonta arviointia varten. Neuvoston tavoitteena on parantaa talouspolitiikan valmistelun ja päätöksenteon laatua sekä tuoda tutkimustietoon pohjautuva riippumaton näkökulma talouspoliittiseen keskusteluun. Neuvosto julkaisee vuosittain arvion harjoitetusta talouspolitiikasta. Lisäksi neuvosto julkaisee taustaraportteja talouspolitiikan eri teemoista.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Talouspolitiikan arviointineuvosto (TPAN)
Jenni Jaakkola valittu Talouspolitiikan arviointineuvoston pääsihteeriksi15.8.2024 07:00:00 EEST | Uutinen
Valtiovarainministeriö on nimittänyt Talouspolitiikan arviointineuvoston pääsihteerin virkaan KTT Jenni Jaakkolan ajalle 1.9.2024–31.12.2025. Jaakkolan pestin aikana selvitetään neuvoston roolia ja työnjakoa muiden toimijoiden kanssa.
Talouspolitiikan arviointineuvoston uusin raportti nyt saatavilla suomeksi22.2.2024 07:00:00 EET | Uutinen
Talouspolitiikan arviointineuvoston tammikuussa julkistetun raportin suomenkielinen käännös on nyt julkaistu.
Rådet för utvärdering av den ekonomiska politiken: Regeringens viktigaste finanspolitiska mål är välgrundade, men åtgärderna måste breddas24.1.2024 10:00:00 EET | Tiedote
Regeringens centrala finanspolitiska mål är att stabilisera den offentliga skuldkvoten fram till slutet av mandatperioden. Detta är ett bra mål om man antar att den ekonomiska miljön förblir relativt normal. De åtgärder som skrivits in i regeringsprogrammet kommer dock troligtvis inte att vara tillräckliga för att uppnå regeringens finanspolitiska mål.
Talouspolitiikan arviointineuvosto: Hallituksen finanssipolitiikan päätavoitteet ovat perusteltuja, mutta keinovalikoima ei ole riittävä24.1.2024 10:00:00 EET | Tiedote
Hallituksen keskeisenä finanssipoliittisena tavoitteena on vakauttaa julkinen velkasuhde hallituskauden loppuun mennessä. Tämä on hyvä tavoite, jos talousympäristössä ei tapahdu suuria muutoksia. Hallitusohjelman toimenpiteet eivät kuitenkaan todennäköisesti ole riittävän kattavia hallituksen finanssipoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen.
Economic Policy Council: Government's key fiscal objectives well-founded, but the range of measures needs to be expanded24.1.2024 10:00:00 EET | Press release
The government's central fiscal objective is to stabilize the public debt ratio by the end of its term. This is a good target assuming that the economic environment remains relatively normal. However, the measures listed in the government program are unlikely to be sufficient to achieve the government's fiscal policy goals.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme