Helsingin yliopisto aloittaa tutkimuksen vankien tekoälytyöstä – takana onnistunut pilotti startup-yrityksen kanssa
![](/data/images/00187/610e370e-89b0-468d-86a4-ae446765ae66-w_720.jpg)
Helsingin yliopiston tutkimuksessa seurataan Rikosseuraamuslaitoksen ja Metrocin yhteistyötä, haastatellaan työtoimintaa järjestäviä työntekijöitä sekä seurataan tekoälyn kouluttamista ja keskustellaan työtä tekevien vankien kanssa. Tutkijat kartoittavat hankkeen hyötyjä eri osapuolille, ja samalla tuottavat tietoa sekä tekoälyn kouluttamisesta että digiajan vankityön mahdollisuuksista ja reunaehdoista.
Vankiloissa tekoälytyö näyttäytyy keinona sopeuttaa vankeja yhteiskuntaan ja nykyaikaistaa vankityötä. Vankilaa ympäröivän yhteiskunnan digitalisoituessa vapautuvilta vangeiltakin edellytetään digitaitoja.
Yritysnäkökulmasta vankien tekemä työ on tarpeellinen resurssi. Suomenkielistä tekoälyn kouluttamiseen tarvittavaa aineistoa ei voi tuottaa kansainvälisillä verkkoalustoilla, sillä niiltä ei löydy suomea tai suomalaista toimintaympäristöä ymmärtäviä työntekijöitä.
– Kun tekoälyä koulutetaan vankilassa, julkisen ja yksityisen sektorin tarpeet kohtaavat tarkoituksenmukaisella ja poikkeuksellisella tavalla, sanoo professori Minna Ruckenstein Helsingin yliopiston Kuluttajatutkimuskeskuksesta.
Vankiloissa hyviä kokemuksia tekoälytyöstä
Vankiloissa tehtävä tekoälytyö on modernisoinut vankiloiden työtoiminnan tarjontaa. Pilottihankkeella on ollut työllistävä vaikutus erityisesti niille vangeille, joille muu työtoiminta ei sovi. Osalle vangeista esimerkiksi ryhmässä tapahtuva työskentely on haastavaa turvallisuussyistä. Fyysisempi työ voi olla vaikeaa terveysrajoitteiden takia.
– Tekoälytyö tarjoaa mahdollisuuden uuden oppimiseen, koska se kehittää digitaitoja, luetun ymmärtämistä ja keskittymistä. Nämä ovat taitoja, joissa vangeilla on usein haasteita. Niitä kuitenkin tarvitaan opiskelu- ja työelämässä sekä yhteiskuntaan integroitumisessa, kertoo Rikosseuraamuslaitoksen erityisasiantuntija, tiimivastaava Pia Puolakka.
Työtä tekoälyn parissa on tehty kolmessa vankilassa. Hämeenlinnan naisvankilassa työtoimintaan on osallistunut 11 vankia. Hämeenlinnan vankila tunnetaan älyvankilana, joka panostaa vankien digitaitoihin ja sähköiseen asiointiin muun muassa selleissä olevien sellipäätteiden kautta. Hämeenlinnan lisäksi työtä on tehty Helsingin, Turun ja Sukevan vankiloissa. Kokemukset tekoälytyöstä ovat olleet rohkaisevia.
– Tekoälytyö on innostanut osaa vangeista suorittamaan työtoiminnan ohessa Helsingin yliopiston ja Reaktorin tekoälyn perusteiden kurssin, Hämeenlinnan vankilan erityisohjaaja Sanne Varjo iloitsee.
Yhteishankkeessa kehitetään rakennusalan tekoälyä
Ennen varsinaista tekoälytyötä vangit perehtyvät rakennusalan perusteisiin Metrocin toimittaman koulutusmateriaalin avulla. Perehdytyksen jälkeen vangit kouluttavat tekoälyä etsimällä oikeita tietoja rakennushankkeisiin liittyvistä teksteistä. Työtehtävät sisältävät tekstisisällön tulkitsemista ja vastaamista rakennusalaa koskeviin kysymyksiin. Tekoälyn kouluttaminen tapahtuu toistoilla ja kysymyksiin vastaamisella.
Rikosseuraamuslaitoksen ja Metrocin välinen yhteistyö on ollut tiivistä. Kuukausittaisissa kokouksissa tekoälykehittäjät ja vankiloiden työtoiminnan ohjaajat ovat keskustelleet tekoälytyöstä ja kehittäneet sitä molempien osapuolien kannalta entistä toimivammaksi.
– Vangit tekevät työtehtäviään Metrocin kehittämällä työskentelysovelluksella erillisillä tietokoneilla. Päivitämme työssä käytettävää sovellusta ja sen sisältämiä tehtäviä jatkuvasti vankien tarpeisiin, Metrocin toimitusjohtaja Jussi Virnala kertoo.
Metroc ostaa tekoälyn kehitystyötä Rikosseuraamuslaitokselta ostopalveluna, ja vangit saavat tekoälyn kehittämiseen liittyvistä työtehtävistä samanlaisen korvauksen kuin muustakin työtoiminnasta.
– Tällä yhteishankkeella on ollut erityinen vaikutus meihin, koska pääsemme yrityksenä opettamaan uusia taitoja ja rakennusalan markkinaa vangeille sekä työllistämään heitä. Olemme kokeneet, että hankkeella on tärkeä vaikutus myös yhteiskunnallisesta näkökulmasta, kuvailee Virnala.
Lisätietoja:
erityisasiantuntija, tiimivastaava Pia Puolakka, Rikosseuraamuslaitos, p. 050 528 9042, pia.puolakka(at)om.fi
toimitusjohtaja Jussi Virnala, Metroc Oy, p. 040 549 3107, jussi.virnala(at)metroc.ai
professori Minna Ruckenstein, Helsingin yliopisto, p. 0400 871598, minna.ruckenstein(at)helsinki.fi
Helsingin yliopiston REPAIR-hanke (repair-research.fi)
Metroc Oy (metroc.ai)
Tiedote 11.4.2022: Vankiloissa aloitetaan tekoälyn kehittäminen
Avainsanat
Kuvat
Tietoja julkaisijasta
![Rikosseuraamuslaitos (RISE) - Brottspåföljdsmyndigheten](/data/images/00363/fe3c24bb-7ac2-42a5-871e-8b919ae219bd-w_300_h_250.jpg)
Lintulahdenkatu 5
00530 HELSINKI
029 56 88500http://www.rikosseuraamus.fi
Rikosseuraamuslaitos on oikeusministeriön alaisuudessa toimiva vankeusrangaistusten ja yhdyskuntaseuraamusten täytäntöönpanoviranomainen. Rikosseuraamuslaitoksen tavoitteena on omalta osaltaan ehkäistä uusintarikollisuutta ja lisätä yhteiskunnan turvallisuutta.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Rikosseuraamuslaitos (RISE) - Brottspåföljdsmyndigheten
Brottspåföljdsmyndighetens samarbetsförhandlingar utmynnar i framställan om sammanslagning av brottspåföljdscentraler och avveckling av nio uppgifter22.8.2024 11:23:22 EEST | Tiedote
Brottspåföljdsmyndigheten framställer om att ett flertal brottspåföljdscentraler ska slås samman. Antalet personalminskningar blir högst nio. Den nya organisationsstrukturen är tänkt att träda i kraft den 1 januari 2025. Därefter ska det finnas kvar sju brottspåföljdscentraler.
Rikosseuraamuslaitoksen yt-neuvottelujen lopputuloksena rikosseuraamuskeskuksia esitetään yhdistettäväksi ja yhdeksän tehtävää lakkautettavaksi22.8.2024 11:23:22 EEST | Tiedote
Rikosseuraamuslaitos esittää yhdistettäväksi useita rikosseuraamuskeskuksia ja henkilöstövähennysten määrä on enintään yhdeksän. Uuden organisaatiorakenteen on tarkoitus tulla voimaan 1.1.2025. Rikosseuraamuskeskuksia olisi jatkossa seitsemän.
Ansökningstid till examensutbildning till väktare i fängelserna den 12 till 31 augusti8.8.2024 11:28:17 EEST | Tiedote
Du kan söka till examensutbildning inom brottspåföljdssektorn från den 12 till 31 augusti 2024 på webbplatsen rskk.fi. Det blir 60 personer som antas till den ettåriga utbildningen som inleds i januari 2025. Examensutbildningen inom brottspåföljdssektorn ger dig behörighet för uppgifter inom övervakning och handledning på fängelserna, närmare bestämt som väktare.
Seuraava haku vanginvartijan koulutukseen on 12.–31.8.8.8.2024 11:28:17 EEST | Tiedote
Rikosseuraamusalan tutkintokoulutukseen voi hakea 12.–31.8.2024 osoitteessa rskk.fi. Reilun vuoden kestävään koulutukseen valitaan 60 opiskelijaa, joiden opinnot alkavat tammikuussa 2025. Rikosseuraamusalan tutkinto antaa pätevyyden vankilan valvonnan ja ohjauksen tehtäviin eli vartijan työhön.
Antalet fångar och samhällspåföljdsklienter fortsatte att öka – Statistisk årsbok för 2023 är ute30.7.2024 12:06:27 EEST | Tiedote
Brottspåföljdsmyndighetens statistiska årsbok har kommit ut. Längder på påföljder som fångar och samhällspåföljdsklienter avtjänar och typer av brott och trender som påverkar antalet personer som avtjänar straff är exempel på saker som framgår av statistiken över år 2023.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme