MUISTUTUS: Kutsu Villa Gyllenbergin Idän henkisyys -näyttelyn 25.4 pidettävään mediatilaisuuteen
![Ilona Harima: Pohjoinen tie, 1948, guassi paperille, liimattu vanerille, 32 x 22 cm, Villa Gyllenberg / Signe ja Ane Gyllenbergin säätiön kokoelma. Kuva: Matias Uusikylä / Signe ja Ane Gyllenbergin säätiö.](/data/images/00129/b7656dff-96ec-416a-aa33-fbff630458db-w_720.jpg)
Tiedote:
Idän henkisyys Villa Gyllenbergin taidemuseossa 26.4–13.8.2023
Mielikuvat buddhalaisuudesta, Intian muinaisista kulttuureista ja itämaan viisaiden henkisyydestä ovat innoittaneet monia taiteilijoita. Mielikuvien historiaan kietoutuu paitsi ongelmallisia vastakkainasetteluja ja valtasuhteita myös aitoa halua ymmärtää ja oppia toisista kulttuureista. Esillä on teoksia 1800-luvulta nykypäivään yli kahdeltakymmeneltä taiteilijalta, muun muassa Akseli Gallen-Kallelalta, Ilona Harimalta, Anitra Lucanderilta ja J.O. Mallanderilta. Näyttely avaa uuden näkökulman Suomen taiteen historiaan ja se perustuu esoteeriseen henkisyyteen perehtyneen FT Nina Kokkisen uraauurtavaan tutkimukseen.
Vastauksia idän henkisyydestä
Nykypäivän kiivastahtisen elämän haasteisiin etsitään usein vastauksia joogasta, meditaatiosta, Aasiaan suuntautuvista matkoista sekä Buddhan kuvilla sisustetuista kodeista. Idän uskonnot ovat jo pitkään innoittaneet taiteilijoita keräilemään, matkustamaan, hiljentymään ja etsimään uudenlaisia näkökulmia niin taiteen tekemiseen kuin oman henkisyyden harjoittamiseen. Idästä ja sen uskonnoista on etsitty syvempää, aidommaksi koettua henkisyyttä.
”Väitöskirjani käsitteli esoteerisuutta Akseli Gallen-Kallelan, Pekka Halosen sekä Hugo Simbergin taiteessa. Tutkimuksen aikana kävi selväksi, että käsitykset idän henkisyydestä kietoutuvat läheisesti esoteerisuuteen, ja nämä aiheet kiinnostivat laajasti myös myöhemmin 1900-luvulla toimineita taiteilijoita. Joillekin heistä, kuten Ilona Harimalle ja Anitra Lucanderille, idän henkisyydestä tuli tärkeä osa elämää. Tämä näyttely nostaa esiin idän henkisyyden vaikutuksen taiteeseen ja kulttuuriin laajempana ilmiönä ja tarkastelee sen kehitystä yli sadan vuoden ajanjaksolla ” kertoo näyttelyn kuraattori Nina Kokkinen.
Kiehtovia elämäntarinoita ja taidetta
Näyttelyssä nostetaan esiin kiinnostavia teoksia, kiehtovia elämäntarinoita ja esineitä, jotka ovat tarjonneet kasvualustan idän henkisyydelle Suomessa. Satavuotisen historian saatossa idän henkisyys on saanut erilaisia ilmaisuja ja taipunut niin boheemielämän kuvauksiksi, henkisen kehityksen tavoitteluksi kuin käsitteelliseksi avantgardeksi. Kuvataiteen ohella näyttelyssä on esillä historiallista valokuva-aineistoa sekä muun muassa Gustaf Mannerheimin ja Akseli Gallen-Kallelan keräämää uskonnollista esineistöä.
”Henkisyydestä kiinnostunut Ane Gyllenberg keräsi kokoelmaansa kristinuskoon liittyvien teosten ohella myös buddhalaista esineistöä. Hän hankki kokoelmaansa myös kaksi museossa harvoin esillä ollutta Ilona Hariman teosta. Hariman kohistiin aikoinaan luovan taidetta eräänlaisessa transsitilassa ja hän kuvasi omia henkioppaitaan teoksissaan. Kutsuin Nina Kokkisen tekemään Villa Gyllenbergiin tämän näyttelyn, joka valottaa itämaisten uskonnollisten veistosten merkitystä suomalaisissa kokoelmissa sekä sitä, miten taiteilijat ovat ammentaneet idän uskonnoista eri aikoina”, kertoo museon intendentti Lotta Nylund.
Idän henkisyyden kyllästämää taidetta
Idän henkisyydellä on ollut laaja vaikutus kaikkiin taiteen ja kulttuurin aloihin. Kuvataiteen ja keräilyn lisäksi näyttely valottaa idän henkisyyden vaikutusta 1900-luvun alun tanssitaiteeseen. Suomessakin koettu innostus orientalistiseen tanssiin nosti esiin aasialaisen tanssi- ja teatteritaiteen uskonnollista luonnetta. Tanssijat alkoivat liikehtiä joogalle, meditaatiolle ja idän rituaaliselle elekielelle ominaisella tavalla. Heidän nähtiin ilmaisevan yhteyttä kosmiseen harmoniaan ruumiinsa ja liikkeensä avulla. Taiteilijat innostuivat kuvaamaan tanssijoina pyhimyksinä, enkeleinä ja yliaistillisina näkijöinä.
Idän henkisyyden vaikutus näkyi 1900-luvun alkupuolella myös kirjallisuudessa ja kuvitustaiteessa, kuten Rudolf Koivun rakastetuissa satukuvituksissa. Taiteilijat lukivat buddhalaisuuteen liittyviä teoksia, sekä muun muassa Bhagavadgitaa, hindulaisuuden pyhää kirjaa.
Matkoja ja meditaatiota
Käsitykset idän henkisyydestä muuntuivat konkreettisemmiksi matkailun yleistyttyä toisen maailmansodan jälkeen. Matkoillaan taiteilijat saivat omakohtaisia kokemuksia hindulaisuudesta, buddhalaisuudesta ja islamista, ja esimerkiksi Anitra Lucander sekä Per Stenius hakeutuivat Intiassa henkisten opettajien läheisyyteen.
1970-luvulla Suomeen perustettiin useita idän uskontoihin perustuvia yhteisöjä, ja guruja ja muita henkisiä opettajia saapui Suomeen vierailulle. Taiteilijat olivat usein mukana järjestämässä näitä kohtaamisia.
Idän henkisyys alkoi punoutua osaksi avantgardea ja taiteellista kokeilua. Se sai yhä useammin myös käsitteellisiä ja filosofisia ilmaisuja. Taide lähestyi meditaatiota. 1900-luvun lopulla myös taiteellisen prosessin merkitys kasvoi ja luomiseen kietoutui ritualistisia ulottuvuuksia. J. O. Mallanderin teos Wang on nimetty buddhalaisen rituaalin mukaan, ja Silja Rantasen suurikokoisten maalausten sarja ammentaa tantran kuvatraditiosta.
Näyttelyn kuraattorina toimii taiteen- ja uskonnontutkija FT Nina Kokkinen (Donner-instituutti). Näyttely on osa Kokkisen laajempaa tutkimushanketta, jossa tarkastellaan ’idän henkisyyttä’ Suomen taiteessa. Vuonna 2020 Kokkinen kuratoi Villa Gyllenbergiin suuren suosion saaneen Salatun tiedon tie -näyttelyn.
Näyttelyn taiteilijat ovat: Wäinö Aaltonen, Eva Bremer, Carolus Enckell, Akseli Gallen-Kallela, Meri Genetz, Ilona Harima, Werner von Hausen, Outi Heiskanen, Ester Helenius, Rudolf Koivu, Inari Krohn, J. O. Mallander, Ahti Lavonen, Anitra Lucander, Leena Luostarinen, Silja Rantanen, Venny Soldan-Brofeldt, Per Stenius, Matti Visanti, Hannu Väisänen ja Jan Kenneth Weckman.
Medialle
Ilmoittautumiset 25.4 klo 11 pidettävään mediatilaisuuteen sähköpostitse, siiri.oinonen@gyllenbergs.fi.
Haastateltavina näyttelyn kuraattori Nina Kokkinen sekä museon intendentti ja näyttelyn projektipäällikkö Lotta Nylund.
Yhteydenotot ja haastattelupyynnöt
Lotta Nylund, Villa Gyllenbergin intendentti, lotta.nylund@gyllenbergs.fi, +358 40 576 1753.
Nina Kokkinen, näyttelyn kuraattori, nina.kokkinen@stiftelsenabo.fi.
Aukioloajat, liput ja ryhmävaraukset
Museo auki: ke, la, su klo 12–17 sekä tilauksesta ryhmille.
Liput: 12/10 €, alle 18-vuotiaat 0 €, Museokortti.
Ryhmävaraukset: villa@gyllenbergs.fi
Osoite
Kuusisaarenpolku 11, 00340 Helsinki.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Lotta NylundIntendenttiVilla Gyllenberg
Puh:+358 40 576 1753lotta.nylund@gyllenbergs.fiKuvat
![Ilona Harima: Pohjoinen tie, 1948, guassi paperille, liimattu vanerille, 32 x 22 cm, Villa Gyllenberg / Signe ja Ane Gyllenbergin säätiön kokoelma. Kuva: Matias Uusikylä / Signe ja Ane Gyllenbergin säätiö.](/data/images/00129/b7656dff-96ec-416a-aa33-fbff630458db-w_240.jpg)
Linkit
Tietoja julkaisijasta
Villa Gyllenberg on Signe ja Ane Gyllenbergin säätiön ylläpitämä koti- ja taidemuseo Helsingin Kuusisaaressa. Museo on auki ke, la, su klo 12-17 sekä tilauksesta ryhmille.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Villa Gyllenberg
Nya verk av Jarmo Mäkilä på Villa Gyllenberg hösten 202427.8.2024 08:52:00 EEST | Tiedote
Villa Gyllenbergs höstutställning lyfter fram den ansedde samtidskonstnären Jarmo Mäkiläs senaste produktion. Mäkiläs realistiska målningar är själslandskap som befinner sig i ett mellanrum, på gränsen mellan det inre och det yttre. En del av de verk som visas har skapats för denna utställning och presenteras i dialog med verk från Gyllenbergs samling. Jagets utveckling samt minnenas och det undermedvetnas betydelse är centrala teman i dessa kontroversiella och känsloladdade verk. Utställningen Jarmo Mäkilä – Jag är många visas under tiden 23.10.2024–2.3.2025, kurator är författaren och konstnären Timo Valjakka. Päivi Kettunen är utställningsarkitekt.
Jarmo Mäkilän uutta tuotantoa esille Villa Gyllenbergiin syksyllä 202427.8.2024 08:52:00 EEST | Tiedote
Taidemuseo Villa Gyllenbergin syysnäyttely nostaa esiin arvostetun nykytaiteilijan Jarmo Mäkilän uutta tuotantoa. Mäkilän realistiset maalaukset ovat mielenmaisemia, jotka sijoittuvat välitiloihin, sisäisen ja ulkoisen rajamaille. Osa esille tulevista teoksista on valmistunut tätä näyttelyä varten ja esitetään vuoropuhelussa Gyllenbergin kokoelmateosten kanssa. Ristiriitaisia ja voimakkaita tunteita herättävien teosten keskeisinä teemoina on minuuden kehitys sekä muistojen ja alitajunnan merkitys. Näyttely Jarmo Mäkilä – Minä olen monta on esillä 23.10.2024.–2.3.2025. Näyttelyn kuraattori on taidekriitikko ja taiteilija Timo Valjakka. Näyttelyarkkitehti on Päivi Kettunen.
Villa Gyllenberg to exhibit new works by Jarmo Mäkilä in autumn 202427.8.2024 08:52:00 EEST | Press release
The Villa Gyllenberg Art Museum’s autumn exhibition presents new works by distinguished contemporary artist Jarmo Mäkilä. Mäkilä’s realistic paintings are mental landscapes occupying liminal spaces, on the borders between the inner and the outer. Some of the works have been prepared especially for this exhibition and are being presented in dialogue with art in the Gyllenberg Collection. The central themes of the works, which evoke conflicting and strong emotions, are the development of the self and the importance of memories and the subconscious. The exhibition Jarmo Mäkilä – I am a Multitude will run from 23 October 2024 to 2 March 2025. The curator of the exhibition is art critic and artist Timo Valjakka. The exhibition architect is Päivi Kettunen.
Rekordpublik på Villa Gyllenbergs utställning Schjerfbeck & mode – nya Schjerfbeckförvärv på sommarutställningen som öppnar den 26 juni10.6.2024 09:35:00 EEST | Tiedote
Villa Gyllenbergs utställning Schjerfbeck & mode – konst och dräkthistoria 1880–1950 som stängdes den 9 juni 2024 besöktes av över 41 000 personer. Det imponerande besökarantalet slog klart museets tidigare års- och utställningsrekord. Museet kommer härnäst att öppna utställningen I tiden. Samling Ane Gyllenberg, där också de tre nya verk som förvärvades av Signe och Ane Gyllenbergs stiftelse i maj 2024 kommer att visas.
Ennätysyleisö Villa Gyllenbergin Schjerfbeck & muoti -näyttelyssä – uusia Schjerfbeck -hankintoja esille 26.6. aukeavaan kesänäyttelyyn10.6.2024 09:35:00 EEST | Tiedote
Villa Gyllenbergin taidemuseon 9.6.2024 päättyneen Schjerfbeck & muoti – taidetta ja pukuhistoriaa 1880–1950 -näyttelyn näki yli 41 000 kävijää. Hurja yleisömäärä löi kirkkaasti museon aiemmat vuosittaiset ja näyttelykohtaiset ennätykset. Museossa avautuu seuraavaksi Ajan hengessä. Kokoelma Ane Gyllenberg -näyttely, johon tulee esille myös Signe ja Ane Gyllenbergin säätiön toukokuussa 2024 hankkimat kolme uutta teosta.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme