Etla: Suomen palveluviennin kirjoa syytä laajentaa kaupan kasvaessa, nyt viemme ulkomaille lähinnä IT-palveluja
Suomen palveluviennistä liki puolet tulee IT-palveluiden ja ohjelmistojen viennistä, ilmenee tänään julkaistuista Etla-tutkimuksista. Tietotekniikkapalveluiden lisäksi yritykset vievät liike-elämän palveluita, tavaramerkkejä ja patentteja. Palvelukauppa on kasvussa Suomessakin, mutta kasvu on hitaampaa kuin muualla EU-alueella. Lisäksi Suomen palveluvienti on varsin keskittynyttä verrattuna moniin muihin maihin. Palveluviennin kirjoa olisikin syytä laajentaa tulevaisuudessa, arvioi Etla.
![Etlasta tutkimuksen ovat tehneet tutkijat Mika Pajarinen ja Ilkka Ylhäinen, tutkimusjohtaja Jyrki Ali-Yrkkö ja tutkimuspäällikkö Natalia Kuosmanen](/data/images/public/3695/70063243/c4fa58ad-5da8-4af1-98e1-c09000abc32c-w_720.jpg)
Palveluala on tullut yhä voimakkaammin alttiiksi kansainväliselle kilpailulle, kun sen osuus kansainvälisessä kaupassa kasvaa. Suomenkin tuonnista jo kolmasosa on palveluita - ja viennistäkin 27 prosenttia. Moneen muuhun maahan verrattuna Suomen palveluvienti on kuitenkin varsin keskittynyttä.
Liki puolet (44 %) Suomen palveluviennistä tulee IT-palveluiden ja ohjelmistojen viennistä, ilmenee tänään julkaistuista Etla-tutkimuksista ”Palvelut kansainvälisessä kilpailussa” (Etla Muistio 129), ”Missä määrin Suomi käy kansainvälistä kauppaa?” (Etla Raportti 142) ja ”Palvelualan yrityskaupat – millaisia yrityksiä ostetaan ja mitä yrityskaupasta seuraa?” (Etla Raportti 143).
Tutkimustulosten mukaan valtaosa Suomen palveluviennistä, lähes 80 prosenttia, tulee viidestä tärkeimmästä palveluerästä. Osuus on selvästi suurempi kuin monissa muissa EU-maissa. IT-palvelujen jälkeen Suomen toiseksi tärkein palveluvientierä muodostuu erilaisista liike-elämän palveluista. Kolmanneksi tärkein erä on tavaramerkit, patentit ja muusta aineettomasta omaisuudesta saatu tulo.
IT-palvelut ja ohjelmistot ovat myös Ruotsin palveluviennin tärkein erä (19 %), mutta naapurimme palveluvienti jakaantuu huomattavasti Suomea monipuolisemmin eri palveluihin. Ruotsin yksi erikoisuus on musiikin ja muun audiovisuaalisen tuotannon vienti. Tanskan erityispiirre puolestaan on meriliikenne.
Kaikissa kehittyneissä maissa palvelualat vastaavat jo suurimmasta osasta bruttokansantuotetta ja osuudet ovat kasvussa, huomauttaa nyt julkaistuista tutkimuksista vastaava Etlan tutkimusjohtaja Jyrki Ali-Yrkkö. Ei siis ole yhdentekevää, miten palvelualat pärjäävät kansainvälisessä kilpailussa.
- Koska Suomen palveluvienti on varsin keskittynyttä vain muutamiin palveluihin, pitäisi tulevaisuudessa palveluviennin kirjoa pystyä laajentamaan. On todennäköistä, että palvelukaupan kokonaisarvo vain kasvaa tulevaisuudessa, vaikka kansallisten ja alueellisten etujen esiinmarssi kasvua hieman hidastaisikin, Ali-Yrkkö sanoo.
EU-maiden palveluviennistä hieman yli puolet suuntautuu EU-alueen ulkopuolelle. Suomen palveluviennin tärkein kohde EU:n ulkopuolella on Yhdysvallat: viime vuonna Suomi vei Yhdysvaltoihin palveluja yli kuuden miljardin euron arvosta. Suomen palvelukauppa on kasvanut, mutta hitaammin kuin muualla EU-alueella.
Suomalaiset palvelualan yritykset yhä useammin yrityskaupan kohteena
Palveluala kansainvälistyy myös siten, että Suomeen tulee ulkomaisia palvelualan yrityksiä. 2010-luvulla Suomessa ostettiin yli tuhat palvelualan yritystä, ja näistä kaupoista joka kolmannessa ostaja oli ulkomainen yritys. Ostojen kohteena oli usein hoiva- ja lääkäripalveluita tarjoava yritys sekä IT- ja viestintäalan yritys.
Etlan tutkimuksen mukaan yrityskaupoilla ei ole ollut vaikutusta kauppakohteena olleen yrityksen myöhempään työllisyyden, liikevaihdon tai arvonlisän kehitykseen. Sen sijaan yrityksen kannattavuus ja vakavaraisuus yleensä heikkenevät kaupan myötä. Syyt heikkenemisen takana ovat kuitenkin vielä epäselviä ja vaatisivat lisätutkimuksia.
Palvelut kansainvälisessä kilpailussa -tutkimushankkeessa on tutkittu palveluyritysten ja palvelutoimintojen kansainvälistymistä kolmesta eri näkökulmasta. Tutkimushanketta on rahoittanut Palvelualojen työnantajat Palta ry.
Ali-Yrkkö, Jyrki – Kuosmanen, Natalia – Pajarinen, Mika – Ylhäinen, Ilkka: Palvelut kansainvälisessä kilpailussa (Etla Muistio 129)
Ali-Yrkkö, Jyrki – Kuosmanen, Natalia: Missä määrin Suomi käy kansainvälistä kauppaa? (Etla Raportti 142)
Ylhäinen, Ilkka – Pajarinen, Mika: Palvelualan yrityskaupat – millaisia yrityksiä ostetaan ja mitä yrityskaupasta seuraa? (Etla Raportti 143)
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Jyrki Ali-YrkköTutkimusjohtaja, ETLA, Toimitusjohtaja, Etlatieto
Puh:046 851 0501jyrki.ali-yrkko@etla.fiKuvat
Linkit
Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla
Arkadiankatu 23 B
00100 HELSINKI
09 609 900
http://www.etla.fi
ETLA eli Elinkeinoelämän tutkimuslaitos tutkii, ennustaa ja arvioi. Etla on yksityinen, voittoa tavoittelematon asiantuntijaorganisaatio.
![](/data/images/public/3695/70063243/b8411d66-4d4c-41d2-904c-1f76800bc847-w_780.jpg)
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Elinkeinoelämän tutkimuslaitos ETLA
Etla: ympäristöystävälliset käytännöt voivat edistää yritysten tehokkuutta ja energiatehokkuus lisää myös tuottavuutta26.8.2024 00:01:00 EEST | Tiedote
Viimeaikaisessa suomalaisessa tutkimuksessa on havaittu positiivinen yhteys hiilituottavuuden ja työn tuottavuuden välillä, käy ilmi tuoreesta Etla-tutkimuksesta. Ympäristöystävälliset käytännöt voivatkin edistää sekä kestävää kehitystä että tehokkuutta energiaintensiivisillä aloilla. Suomen työn tuottavuus oli vuonna 2022 vain 68 prosenttia Yhdysvalloista. Tuottavuuden heikko kasvu on omiaan heikentämään kustannuskilpailukykyä. Siirtyminen kohti vihreää taloutta voi tarjota potentiaalisen keinon kaventaa tätä tuottavuuseroa, toteavat tutkijat.
Syksyllä Etlassa alkava kansainvälinen tutkimushanke tarjoaa uutta tietoa tekoälyn tuottavuusvaikutuksista19.8.2024 14:34:29 EEST | Tiedote
Etlassa käynnistyy tänä syksynä laaja Business Finlandin rahoittama tutkimushanke, jossa tutkitaan generatiivisen tekoälyn vaikutuksia työntekijöiden tuottavuuteen ja työtyytyväisyyteen sekä työmarkkinoihin. Hankkeessa tuotetaan uutta tietoa teknologisen muutoksen vaikutuksista kuluttajien ja työntekijöiden hyvinvointiin, suomalaisten yritysten kilpailukykyyn sekä talouden rakennemuutokseen vihreässä siirtymässä.
Etla: suomalaisyrityksillä jo potentiaalista kilpailuetua ympäristötuotteissa ja palveluissa31.7.2024 06:00:00 EEST | Tiedote
Suomalaisilla yrityksillä on ympäristöalalla jo olemassa kansainvälistä kilpailuetua, todetaan tuoreessa Etla-tutkimuksessa. Yrityksillä tunnistetaan lievä suhteellinen etu ympäristötuotteissa ja -palveluissa, mutta alan potentiaalia ei ole Suomessa vielä riittävästi hyödynnetty. Energiasiirtymä, kiertotalous ja luontopohjaiset ratkaisut tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia. Kesäkuussa julkaistu tutkimus esittää myös uutta arviointikehystä kansainvälisesti sovittavien ympäristötuotteiden ja -palveluiden listauksiin.
Lisää ymmärrystä talouskasvun uusista lähteistä: Etlassa alkaa syksyllä laaja innovaatiotutkimushanke10.7.2024 09:00:00 EEST | Tiedote
Etlassa käynnistyy syksyllä laaja Business Finlandin rahoittama tutkimushanke, joka keskittyy innovaatiovetoisen talouskasvun uusiin lähteisiin, painottuen kestävään kehitykseen ja kansainvälisen kaupan mekanismeihin. Hanke tarjoaa uutta tietoa muun muassa ilmastonmuutoksen hillitsemisen, kansainvälisen kaupan ja innovaatiovetoisen kasvun välisistä yhteyksistä.
Suomen kansainvälinen kilpailukyky taantunut laaja-alaisesti: IMD-vertailussa vasta 15. sija3.7.2024 09:00:00 EEST | Tiedote
Suomen sijoitus on pudonnut peräti neljä sijaa alaspäin IMD:n tuoreessa kansainvälisessä kilpailukykyvertailussa. Suomi sijoittui vertailussa nyt sijalle 15 eli sijoitus aleni vuoden 2019 tasolle. Suomen tämän vuoden sijoitusta heikensi erityisesti taloudellinen menestyminen, jossa vajosimme sijalle 50. Parannusta tuli ainoastaan kansainvälisessä kaupassa, mutta kaikissa muissa 18 osa-alueessa Suomen sijoitus heikkeni viime vuodesta. Singapore nousi edellisen vuoden neljänneltä sijalta kärkeen. Toiseksi kiri Sveitsi ja kolmanneksi sijoittui Tanska.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme