Ähtävänjoella varaudutaan hyydetulviin (Pohjalaismaakunnat)
Viime päivien kovat pakkaset ja Ähtävänjoen suuri virtaama ovat lisänneet hyyteen muodostumista Ähtävänjoen koskissa. Hyytävien koskien yläpuoliset vedenpinnat ovat nousseet paikoin ja veden mukana virtaa runsaasti hyydesohjoa.
![Talvinen kuva Ähtävänjoelta, jossa avovedessä on jääsohjoa ja joen ylle muodostuu usvaa. Lumisella vastarannalla näkyy muutamia rakennuksia. Kuvan etualalla on huurteista koivikkoa.](/data/images/public/69817874/70063868/296dc056-3a9e-4e29-a5d1-e2c37002033a-w_720.jpg)
Jos joen virtaama on suuri sään kylmetessä, joen jääkansi ei pääse muodostumaan etenkään joen koskipaikkoihin. Tällöin virtaava vesi saattaa kovilla pakkasilla jäähtyä alle nolla-asteiseksi ja alkaa muodostua jääsohjoa eli hyydettä etenkin joen koskipaikkoihin. Hyyde voi tukkia kosken ja aiheuttaa tulvan kosken yläpuolisella alueella. Juoksutuksen pienentäminen yläpuolisista järvistä vähentää hyyteen syntymistä ja toisaalta edistää joen jääkannen muodostumista. Paikallisesti jääkannen muodostumista voidaan helpottaa myös hyydeköysien avulla.
Ähtävänjoen hyydetilanteen helpottamiseksi ja jääpeitteen muodostumiseksi pienennettiin Evijärven ja Lappajärven juoksutuksia maanantaina iltapäivällä viidellä kuutiolla sekunnissa. Poikkeuksellisen korkealla olevasta Lappajärvestä on koko syksyn ajan juoksutettu maksimijuoksutusta 30 m3/s. Juoksutus Lappajärvestä ja Evijärvestä on nyt noin 25 m3/s. Lappajärven ja Evijärven juoksutuksia Ähtävänjokeen on mahdollista pienentää hyydetulvariskin kasvaessa enemmänkin.
Ähtävänjoella esiintyy hyydetulvia lähes vuosittain koskipaikoilla Evijärven alapuolella Ähtävän, Lappforsin ja Kolpin taajamien läheisyydessä. Maanantaina joen alaosalla Kolpissa hyydesohjoa oli kerääntynyt runsaasti Kittelintien sillan alapuolelle, mutta vesi pääsi virtaamaan sen ali. Juoksutuksen pienentämisen toivotaan edistävän jääkannen muodostumista myös Kolpin alueella. ELY-keskus seuraa hyytävien koskien tilannetta riistakameroiden ja maastokierrosten avulla. Lähes joka talvi hyydepatoja on jouduttu purkamaan Ähtävänjoella paikoin kaivinkoneen avulla, jos vedenpinnan nousu on uhannut asuinrakennuksia.
Hyydepatojen riski on suurin alkutalven pakkasilla, kun joen virtaama on suuri eikä jääkansi ole vielä muodostunut. Lappajärven ja Evijärven säännöstelyä koskevien lupamääräysten mukaisesti Ähtävänjoen jäätymisvaiheessa saadaan virtaamia tarvittaessa lyhytaikaisesti pienentää hyytämisen vähentämiseksi luvan mukaisesta juoksutuksesta viidellä kuutiometrillä sekunnissa. Kun pysyvä jääkansi on syntynyt, voidaan juoksutuksia jälleen lisätä.
Toisinaan hyydeongelmia on ollut myös muissa pohjalaisjoissa, esimerkiksi Lestijoella ja Lapuanjoella.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Lisätietoja Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksesta:
Johtava vesitalousasiantuntija Katja Haukilehto, puh. 0295 027 794
Säännöstely- ja patoturvallisuusryhmän päällikkö Pekka Hyytiäinen, puh. 0295 027 014
Kuvat
![Ähtävänjoella avovedessä kulkee virtauksen mukana jääsohjoa. Etualalla näkyy lumista rantaa ja rannan tuntumaan muodostunut pieni jääpeite. Joisen toisella puolella näkyy lumisia puita ja puiden välistä pilkottaa rakennuksen katto.](/data/images/public/69817874/70063868/c7046888-cb85-4f9b-9e48-c601cf8b8a38-w_240.jpg)
Tietoa julkaisijasta
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus | NTM-centralen i Södra Österbotten
Päätoimipaikka Seinäjoki: Alvar Aallon katu 8, PL 156
Vaasa: Wolffintie 35 | Kokkola: Pitkänsillankatu 15
0295 027 500
http://www.ely-keskus.fi/etela-pohjanmaa
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus on monialainen, alueellinen toimija. Haluamme edistää alueemme elinvoimaa, kestävää kasvua ja hyvää tulevaisuutta sekä hyvinvointia ja sisäistä turvallisuutta. Hoidamme elinkeinoihin, ympäristöön ja liikenteeseen liittyviä tehtäviä asiakkaidemme eli ihmisten, yritysten ja yhteisöjen hyväksi. Teemme työtämme Etelä-Pohjanmaan lisäksi Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan alueilla ympäristö- ja liikenneasioissa.
ELY-keskusten valtakunnallisia tiedotteita voit lukea täältä: ELY-keskukset
NTM-centralen i Södra Österbotten är en branschövergripande, regional aktör. Vi vill främja livskraft, hållbar tillväxt, en god framtid samt välstånd och intern säkerhet i regionen. Vi sköter uppgifter i anslutning till näringslivet, miljön och trafiken för våra kunders, dvs. människors, företags och sammanslutningars bästa. Vi är verksamma utöver i Södra Österbotten även i Österbotten och Mellersta Österbotten i fråga om miljö- och trafikfrågor.
NTM-centralernas riksomfattande pressmeddelanden kan du läsa här: NTM-centralerna
![](/data/images/public/69817874/70063868/3400f490-9348-4d1d-8b03-3d704f19a4b1-w_780.png)
Muut kielet
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus | NTM-centralen i Södra Österbotten
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus on antanut lausunnon EPV Energia Oy:n energiavaraston YVA-ohjelmasta (Etelä-Pohjanmaa)30.8.2024 13:00:00 EEST | Tiedote
EPV Energia Oy suunnittelee CO2-akkuteknologiaan perustuvaa energiavarastoa, joka sijoittuu Laihian Jokiperälle Klipinnevalle Ritarin Hautamaan alueelle. Laitoksella varastoidaan energiaa hyödyntämällä hiilidioksidia varastoimisen väliaineena.
Beaktande av flodpärlmusslor på NTM-centralen i Södra Österbottens verksamhetsområde (landskapen i Österbotten)29.8.2024 14:36:20 EEST | Tiedote
Flodpärlmusslan är en storväxt blötdjursart som lever på bottnen av strömmande vatten. Flodpärlmusslan växer långsamt och den kan bli till och med 280 år gammal. I Finland är flodpärlmusslan en starkt hotad art och arten fridlystes som första ryggradslösa art år 1955. På basis av naturvårdslagen och -förordningen är flodpärlmusslan en hotad, särskilt skyddad och fridlyst art. På NTM-centralen i Södra Österbottens verksamhetsområde finns flodpärlmusslor i två åar, dvs. Lappfjärds å-Storå och Esse å.
Jokihelmisimpukoiden huomiointi Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen toimialueella (Pohjalaismaakunnat)29.8.2024 14:36:20 EEST | Tiedote
Jokihelmisimpukka eli raakku on virtaavien vesien pohjalla elävä suurikokoinen nilviäislaji. Raakku kasvaa hitaasti ja se voi elää jopa 280-vuotiaaksi. Suomessa raakku on erittäin uhanalainen laji, ja se rauhoitettiin ensimmäisenä selkärangattomana lajina vuonna 1955. Raakku on luonnonsuojelulain ja -asetuksen perusteella uhanalainen, erityisesti suojeltu ja rauhoitettu laji. Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen alueella sijaitsee kaksi raakkujokea; Lapväärtin-Isojoki ja Ähtävänjoki.
Under sommaren var algläget varierande på grund av växlande väderlek (landskapen i Österbotten)29.8.2024 13:35:51 EEST | Tiedote
NTM-centralen i Södra Österbottens alguppföljning inleddes i början av juni i Södra Österbotten, Österbotten och Mellersta Österbotten. I vårt område följs algläget upp varje vecka på fasta kontrollplatser från juni till september. NTM-centralen i Södra Österbotten meddelar om situationen på torsdagar åtminstone till slutet av augusti.
Kesän sinilevätilanne oli muuttuvien säiden seurauksena vaihteleva (Pohjalaismaakunnat)29.8.2024 13:35:51 EEST | Tiedote
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen sinileväseuranta alkoi kesäkuun alussa Etelä-Pohjanmaan, Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan alueella. Alueemme sinilevätilannetta seurataan pysyvillä havaintopaikoilla viikoittain kesäkuusta syyskuuhun, ja Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus tiedottaa tilanteesta aina torstaisin elokuun loppuun asti.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme