Utbildningsstyrelsens rapport indikerar brist på arbetskraft och överutbud av arbetskraft i olika branscher i framtiden
Brist på arbetskraft kommer i framtiden att vara ett faktum inom många branscher på grund av ett ökat behov av arbetskraft eller på grund av att en stor del av de yrkesverksamma inom branschen går i pension. Brist på arbetskraft drabbar flera branscher inom naturbruk och social- och hälsovården och till exempel energibranschen. Inom andra branscher kommer behovet av arbetskraft tvärtom att minska. Ny arbetskraft fås främst som ett resultat av utbildning, men branscherna får även arbetskraft från andra branscher – och förlorar arbetskraft till andra branscher.
Många branscher förväntas i framtiden drabbas av brist på arbetskraft, samtidigt som ett överutbud av arbetskraft kommer att finnas inom andra branscher. Resultaten framgår av prognostiseringsresultaten av Prognostiseringsforum för kunnande (PFK), som har skapat prognoser för tillgången till arbetskraft i olika branscher år 2028. Prognostiseringsforum för kunnande upprätthålls av Utbildningsstyrelsen och undervisnings- och kulturministeriet. När arbetstillfällena och behoven i arbetslivet och den tillgängliga arbetskraften eller kompetensen inte möts, talar man om ett kompetensglapp.
Inom många branscher uppkommer brist på arbetskraft när en stor del av de yrkesverksamma går i pension
I PFK:s rapport granskas 75 branscher. Av dessa förväntas 20 vara drabbade av brist på arbetskraft år 2028. Ungefär en femtedel (19,6 procent) av alla sysselsatta 2019 arbetar inom dessa branscher. Orsakerna till bristen på arbetskraft är i synnerhet pensionsavgång och en kraftig ökning av behovet av arbetskraft.
Brist på arbetskraft förekommer till exempel inom flera olika yrken inom naturbruk, såsom lantbruksföretagare och -arbetare, skogsarbetare, fiskare och fiskodlare. I dessa branscher kommer upp till 30 procent av den nuvarande arbetskraften att ha gått i pension år 2028.
– Det finns även tillväxtbranscher där behovet av arbetskraft ökar i så hög grad att brist på arbetskraft uppkommer. Dessa är till exempel många yrken inom social- och hälsovårdssektorn, såsom läkare, sjukvårdare och socialarbetare, konstaterar undervisningsrådet Kari Nyyssölä.
Andra yrken som det förutspås råda brist på i framtiden är bland annat anställda inom energi- och vattenförsörjning samt avfallshantering, väktare och övervakare, produktionsansvariga och sakkunniga inom industri och gruvdrift samt sakkunniga i naturvetenskap och matematik.
Inom vissa branscher minskar behovet av arbetskraft, samtidigt som ett stort antal personer utexamineras inom branschen
Inom tolv branscher förutspås ett överutbud av arbetskraft i förhållande till efterfrågan. En knapp femtedel (16,9 procent) av alla sysselsatta 2019 arbetar inom dessa branscher.
Orsaken till överutbudet av arbetskraft är ofta ett minskat behov av arbetskraft. Behovet av arbetskraft kommer i framtiden att minska betydligt inom tryckeribranschen, men även behovet av till exempel assistenter, tillverkare av hantverksprodukter samt finmekaniker kommer att minska.
– Överutbud kan även uppkomma som ett resultat av utbildning, när ett stort antal personer avlägger examen inom branschen i förhållande till antalet arbetstillfällen. Yrken av detta slag är till exempel anställda inom skönhetsvård, planerare inom konst- och kultursektorn och VVS-montörer, säger undervisningsrådet Maria Clavert.
Branscherna får ny arbetskraft av varandra – och förlorar arbetskraft till varandra
Branscherna får ny arbetskraft genom utbildning och invandring, både i form av personer utanför arbetskraften och arbetslösa som får anställning. Utbildning har den klart största effekten: utexaminerade utgör 82 procent av det nya utbudet av arbetskraft.
Invandring utgör en betydligt mindre andel av det totala utbudet av arbetskraft, 10 procent, men kan ha stor betydelse för enskilda branscher. Personer med invandrarbakgrund förutspås få arbete som bland annat trädgårdsodlare, städare och renhållningsarbetare samt lärare vid högskolor.
Branscherna får även ny arbetskraft från andra branscher och förlorar arbetskraft till varandra. Många sakkunnigyrken, såsom forsknings- och utvecklingsansvariga och sakkunniga och programmerare inom appbranschen, får en betydande andel arbetskraft från andra branscher. När det gäller bland annat försäljning och handel samt packnings- och monteringsbranschen förloras å andra sidan arbetskraft till andra branscher.
– För närvarande finns det glapp mellan efterfrågan på arbetskraft och tillgången till arbetskraft på arbetsmarknaden i Finland, som förutspås existera även i framtiden om inga ändringar görs, säger undervisningsrådet Kari Nyyssölä.
Enligt Prognostiseringsforum för kunnande kunde förhållandet mellan behov och tillgång när det gäller arbetskraft och kompetens förbättras på arbetsmarknaden bland annat genom att erbjuda flexibla studievägar och mer omfattande examensinriktad fortbildning, öka utbildningens kvalitet och trygga finansiering för utbildning, stärka samarbetet med arbetslivet, göra det mer lukrativt att arbeta, stödja mobilitet, underlätta invandring och utveckla språkutbildningen.
Resultaten presenteras i sin helhet i rapporten. I rapporten är möjligt att granska förhållandet mellan behovet av och tillgången till arbetskraft enligt bransch.
Prognostiseringsforum för kunnande
Prognostiseringsforum för kunnande (PFK) är ett gemensamt sakkunnigorgan för Utbildningsstyrelsen och undervisnings- och kulturministeriet som sammanför en bred grupp sakkunniga inom utbildningen och arbetslivet för att utarbeta prognoser för framtida kompetens- och utbildningsbehov.
Nyckelord
Kontakter
undervisningsrådet Kari Nyyssölä, Utbildningsstyrelsen, tfn 029 533 1159, kari.nyyssola@oph.fi
undervisningsrådet Maria Clavert, Utbildningsstyrelsen, tfn 029 533 1685, maria.clavert@oph.fi
Länkar
Utbildningsstyrelsen är ett ämbetsverk som verkar inom undervisnings- och kulturministeriets förvaltningsområde och ansvarar för att utveckla utbildningen, småbarnspedagogiken och det kontinuerliga lärandet samt för att främja internationalisering. Utbildningsstyrelsens mediatjänst betjänar från måndag till torsdag kl. 9–16 och fredag kl. 9–15. Under tiden 1.6–31.7 betjänar vi från måndag till fredag kl. 9–15.
tfn 0295 331 703 media@oph.fi
Följ Opetushallitus / Utbildningsstyrelsen
Abonnera på våra pressmeddelanden. Endast mejladress behövs och den används bara här. Du kan avanmäla dig när som helst.
Senaste pressmeddelandena från Opetushallitus / Utbildningsstyrelsen
I höstens gemensamma ansökan till högskolor erbjuds över 10 000 studieplatser28.8.2024 10:30:00 EEST | Tiedote
Höstens gemensamma ansökan till yrkeshögskolor och universitet ordnas 28.8-11.9.2024. I höstens gemensamma ansökan söker man till utbildning som börjar i januari 2025. Ansökan kan fyllas i Utbildningsstyrelsens tjänst Studieinfo.
Korkeakoulujen syksyn yhteishaussa on tarjolla yli 10 000 opiskelupaikkaa28.8.2024 10:30:00 EEST | Tiedote
Ammattikorkeakoulujen ja yliopistojen syksyn yhteishaku pidetään 28.8.–11.9.2024. Haussa ovat tammikuussa 2025 alkavat koulutukset. Hakeminen tapahtuu Opetushallituksen Opintopolku-palvelussa.
Ett nytt läsår inleds i skolorna och läroanstalterna för nästan en miljon barn och unga5.8.2024 14:02:00 EEST | Tiedote
Nästan en miljon barn och unga börjar i skolan eller fortsätter sina studier den här hösten. Det nya läsåret inleds utan större förändringar, eftersom de större reformerna i regeringsprogrammet träder i kraft från och med läsåret 2025–2026. De kommande ändringarna och förändringarna i samhället kräver dock att man förbereder sig redan nu.
Uusi lukuvuosi käynnistyy kouluissa ja oppilaitoksissa lähes miljoonalla lapsella ja nuorella5.8.2024 14:02:00 EEST | Tiedote
Lähes miljoona lasta ja nuorta aloittaa koulun tai jatkaa opintojaan tänä syksynä. Uusi lukuvuosi käynnistyy pienin muutoksin, sillä hallitusohjelman suuremmat uudistukset astuvat voimaan lukuvuodesta 2025–2026 alkaen. Tulevat uudistukset sekä yhteiskunnan muutokset vaativat valmistelua kuitenkin jo nyt.
54 000 elever börjar i årskurs 1 – årskullen som börjar i skolan har minskat29.7.2024 12:29:56 EEST | Tiedote
Antalet nya elever i årskurs 1 har minskat under de senaste åren, medan antalet studerande som inleder utbildning på andra stadiet har förblivit på en jämn nivå. Enligt Utbildningsstyrelsens uppskattning börjar cirka 54 000 elever i årskurs 1 i augusti. Totalt börjar cirka 75 000 nya studerande i gymnasiet och yrkesutbildning som leder till yrkesinriktad grundexamen.
I vårt pressrum kan du läsa de senaste pressmeddelandena, få tillgång till pressmaterial och hitta kontaktinformation.
Besök vårt pressrum