Koronavirustauti suurin syy kuolleisuuden kasvuun 2022
Koronavirustauti kasvatti kuolleisuutta vuonna 2022. Koronaan menehtyi viime vuonna 4 349 henkilöä eli lähes 7 % kaikista kuolleista. Kuolleisuus kasvoi 7,7 % vuodesta 2021.
Suomessa kuoli viime vuonna yhteensä 63 200 henkeä, mikä on yli 5 500 enemmän kuin vuotta aiemmin. Kuolleisuus kasvoi myös muistisairauksiin sekä sydän- ja verenkiertoelinten sairauksiin. Sen sijaan kuolleisuus kasvaimiin, tapaturmiin ja itsemurhiin väheni edellisvuodesta.
Covid-19-rokote ei aiheuttanut viime vuonna yhtään kuolemaa. Vuonna 2021 rokotteesta aiheutui kuusi kuolemaa.
”Vuonna 2022 koronavirustautiin kuolleita oli moninkertaisesti enemmän kuin kahtena edellisenä vuonna yhteensä”, Tilastokeskuksen aktuaari Kati Taskinen kertoo.
Viime vuosi oli kolmas koronavuosi Suomessa. Koronaan kuoli lähes 3 400 ihmistä enemmän kuin vuonna 2021 ja lähes 3 800 enemmän kuin vuonna 2020. Lisäksi korona oli mukana vaikuttamassa 2 820 henkilön kuolemaan muuna kuin tilastoon merkittynä peruskuolemansyynä.
”Heistä joka kolmannella oli varsinaisena peruskuolemansyynä muistisairaus ja joka kolmannella sydän- ja verisuonitauti. Muita yleisiä peruskuolemansyitä olivat kasvaimet”, Taskinen sanoo.
Naisten kuolleisuus kasvoi miehiä enemmän
Vuonna 2022 miesten ikävakioitu kuolleisuus kasvoi 6,5 % ja naisten 8,8 % edellisvuodesta. Naisilla kuolleisuus oli viimeksi tätä suurempaa vuonna 2012 ja miehillä vuonna 2014.
Naisten kuolleisuus kasvoi miesten kuolleisuutta enemmän erityisesti muistisairauksiin.
Kuolleisuus kasvoi vanhemmissa ikäryhmissä, mutta myös työikäisten, 15–64-vuotiaiden ikävakioitu kuolleisuus suureni hieman, 1,3 %. Työikäisiä kuoli vuonna 2022 noin 7 500. Heistä 5 000 oli miehiä ja 2 500 naisia. Lisäystä edellisvuoteen oli 59 henkeä.
”Työikäisten miesten kuolleisuus ei kasvanut, mutta naisten kuolleisuus kasvoi 4,1 %. Kasvun syynä olivat erityisesti koronavirustauti, verenkiertoelinten sairaudet ja tapaturmat”, yliaktuaari Airi Pajunen kertoo.
Kuolleisuus verenkiertoelinten sairauksiin kasvoi
Eniten kuolemia aiheuttivat edelleen verenkiertoelinten sairaudet, jotka olivat syynä lähes joka kolmannessa kuolemassa. Verenkiertoelinten sairauksiin kuoli yli 19 500 henkilöä, mikä on yli 700 henkeä enemmän kuin vuonna 2021.
Pitkään jatkunut laskeva trendi verenkiertoelinten sairauksien kuolleisuudessa pysähtyi ja kuolleisuus kasvoi edellisvuodesta.
”Kuolleisuuden kasvu kohdistui erityisesti verenpainetaudin aiheuttamiin sydän- ja munuaissairauksiin, joihin menehtyi yli 500 henkeä enemmän kuin vuotta aiemmin. Taudin taustalla oli useissa tapauksissa koronavirustauti myötävaikuttavana kuolemansyynä”, Pajunen kertoo.
Kuolleisuuden kasvusta huolimatta sydän- ja verisuonitautikuolleisuus oli vuonna 2022 miehillä ja naisilla pienempää kuin vuonna 2019 eli ennen koronapandemiaa.
Toiseksi yleisin kuolemansyyryhmä olivat kasvaimet. Kasvaimiin menehtyi joka viides kuolleista. Kuolleisuus kasvaimiin väheni 2,1 % edellisvuodesta. Miesten kasvainkuolleisuus pieneni 5,5 % ja naisten sitä vastoin kasvoi 1,5 % verrattuna vuotta aiempaan. Sekä naisten että miesten kasvainkuolleisuus oli kuitenkin alemmalla tasolla kuin ennen koronaa vuonna 2019.
Yleisimmät kuoleman aiheuttaneet syövät olivat keuhkosyöpä ja haimasyöpä. Naisilla keuhkosyöpä nousi rintasyövän ohi yleisimmäksi kuoleman aiheuttaneeksi syöpätyypiksi.
Muistisairauksiin kuoli yli 800 enemmän kuin vuonna 2021
Kolmanneksi yleisin kuolemansyyryhmä olivat muistisairaudet, jotka aiheuttivat lähes joka viidennen kuoleman. Kuolleisuus muistisairauksiin kasvoi edellisvuodesta yli 5 %.
”Muistisairauksiin kuolleet olivat iäkkäitä, alle 65-vuotiaita oli kuolleiden joukossa vähän”, Pajunen kertoo.
Mediaani-ikä muistisairauksiin kuolleilla miehillä oli 86 vuotta ja naisilla 89 vuotta.
Miesten itsemurhien määrässä kasvua edellisvuodesta
Vuonna 2022 itsemurhia tehtiin 740, mikä on seitsemän vähemmän kuin vuonna 2021. Itsemurhien määrä on laskenut suhteellisen tasaisesti vuodesta 1990, jolloin Suomessa tehtiin yli 1 500 itsemurhaa.
Itsemurhan tehneistä kolme neljäsosaa oli miehiä. Miesten itsemurhakuolleisuus on selvästi suurempaa kuin naisten. Sukupuolten välinen ero on kuitenkin kaventunut 1990-luvulta lähtien. Miesten itsemurhakuolemat vähenivät vuosina 2018–2021 selvästi, mutta tapausmäärät kääntyivät vuonna 2022 kasvuun. Naisten tekemien itsemurhien määrä sen sijaan väheni.
Itsemurhan tehneistä kaikkiaan 88 oli alle 25-vuotiaita. Heistä kaksi kolmasosaa oli miehiä. Nuorten, alle 25-vuotiaiden osuus kaikista itsemurhista oli 12 %.
”Itsemurhien osuus kaikista kuolemansyistä oli hieman yli 1 %, mutta 15–24-vuotiaana kuolleista lähes joka kolmas kuoli itsemurhaan. Itsemurhat ovat nuorilla keskeinen kuolemansyy, koska nuorten kuolleisuus muihin kuolemansyihin on vähäistä”, Pajunen kertoo.
Joka neljäs vuonna 2022 itsemurhan tehnyt oli täyttänyt 65 vuotta.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Airi PajunenYliaktuaari
Puh:029 551 3605airi.pajunen@stat.fiKati TaskinenAktuaari
Puh:029 551 3648kati.taskinen@stat.fiLinkit
Tietoja julkaisijasta
Tilastokeskus
Työpajankatu 13
00580 HELSINKI
Vaihde 029 551 1000
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Tilastokeskus
Suomen BKT hienoisessa kasvussa toisella neljänneksellä30.8.2024 08:02:17 EEST | Tiedote
Suomen kausitasoitettu bruttokansantuote kasvoi huhti-kesäkuussa 0,3 % edellisestä vuosineljänneksestä. Työpäiväkorjattu BKT jäi kuitenkin 1,2 % vuodentakaista alemmalle tasolle, kertovat Tilastokeskuksen kansantalouden tilinpidon tiedot.
Henkirikosten määrä kasvoi alkuvuonna – joka kolmas teko yleisellä paikalla29.8.2024 08:00:46 EEST | Tiedote
Henkirikosten määrä kasvoi tammi-kesäkuussa selvästi vuodentakaisesta. Viranomaisten tietoon tuli ensimmäisellä vuosipuoliskolla kaikkiaan 48 henkirikosta. Tämä oli 21 enemmän kuin vastaavaan aikaan viime vuonna.
Lentomatkailun kasvu jatkuu – Lapin kentillä jo enemmän matkustajia kuin ennen pandemiaa22.8.2024 08:01:23 EEST | Tiedote
Lentoliikenteen matkustajamäärät ovat jatkaneet kasvuaan kuluvana vuonna. Tammikuun ja heinäkuun välisenä aikana Suomen lentokenttien kautta kulki reilut 11 miljoonaa matkustajaa, mikä on noin viisi prosenttia enemmän kuin vastaavaan aikaan viime vuonna. Kasvua on tullut erityisesti ulkomaanlennoista.
Työttömyys jatkoi nousuaan heinäkuussa – myös työllisiä vuodentakaista enemmän20.8.2024 08:02:39 EEST | Tiedote
15–74-vuotiaiden työttömyysaste oli heinäkuussa 7,9 %, kun se vuotta aiemmin oli 6,9 %. Tämä selviää Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen tiedoista. Työttömiä oli 229 000, eli 34 000 enemmän kuin vuosi sitten.
Muistutuskutsu: Pohjois-Savo ja sen kunnat tilastoissa 3.9.2024, Tilastokeskuksen medialounas19.8.2024 08:43:52 EEST | Kutsu
Mitkä Pohjois-Savon kunnat ovat muuttoliikkeen voittajia, entä mihin ihmiset sijoittuvat tutkinnon suorittamisen jälkeen? Miten alueen kuntien yrityksillä menee – työllistäjinä tai tuottavuudessa?
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme