Vattenöversikt för november 2023: Från flödesnivåer till vinterköld (Landskapen i Österbotten)
I början av november gjorde det varma vädret och regnet att vattenståndet steg i sjöar och åar. Efter mitten av månaden gjorde vintern entré i form av ställvis hård köld.
![Illustrationsbild. Esse å, Bärklarsforsen 2.11.2023.](/data/images/public/69817874/70071086/3f75d611-4738-48d1-ae44-d1cc5ddfb190-w_720.jpg)
Vattenståndet förblev högt fram till senare delen av månaden
I början av november var vädret varmt och det regnade, vilket fick snön som fallit i slutet av oktober att smälta och vattenståndet i de österbottniska sjöarna och åarna att stiga. Särskilt i de små vattendragen längs kusten, till exempel i Närpes å och Tjöck å, steg vattenföringen snabbt till nära flödesnivåer. I nedre loppet av Närpes å steg vattenföringen på några dagar från ungefär 4 m3/s till 64 m3/s. Innan mitten av månaden sjönk temperaturen till köldgrader och vattenföringen började sjunka. I slutet av november blev det hård köld och det gjorde att kravis började bildas i forsavsnitten särskilt i Esse å.
Vattenståndet i sjön Lappajärvi i Esse ås avrinningsområde sjönk under november med 16 cm. I slutet av månaden var vattenståndet i sjön ungefär en halv meter högre än normalt för tidpunkten. Avtappningen från Lappajärvi låg fram till slutet av november på maximinivån enligt tillståndet, d.v.s. 30 m3/s. I slutet av november började det bildas kravis i forsarna i Esse å och det ledde till att vattenståndet ställvis steg. För att underlätta kravissituationen och få istäcket att bildas minskades avtappningen från Evijärvi och Lappajärvi med sex kubikmeter i sekunden. Avtappningen från Lappajärvi och Evijärvi var alltså cirka 24 m3/s i slutet av månaden.
I november var vattenföringen i Kaitfors i nedre loppet av Perho å som störst 67 m3/s (den 9:e november) och i genomsnitt 27 m3/s, vilket ligger nära månadens normala genomsnittliga vattenföring.
I Lappo ås avrinningsområde steg vattenståndet i sjön Kuortaneenjärvi med ca 20 cm i början av november på grund av snösmältningen och regnet. Fram till slutet av månaden sjön dock vattenståndet till normal nivå. Vattenföringen i nedre loppet av Lappo å var som högst 94 m3/s (den 9:e november). Vattenföringen i nedre loppet av Lappo å var i november i genomsnitt 59 m3/s, medan genomsnittet för november månad under åren 1931–2023 är 40 m3/s.
I nedre loppet av Kyro älv steg vattenföringen i början av november från ca 30 m3/s till 165 m3/s. Vattenföringen i november var i genomsnitt 74 m3/s, medan genomsnittet för november månad under åren 1931–2023 är 54 m3/s.
Vattenkvalitet
I november blev vattnet i sjöarna snabbt kallt och i slutet av månaden var alla sjöar istäckta. Också längs kusten började istäcket att bildas i skärgården. På grund av att vädret snabbt blev kallt och istäcket snabbt lade sig, har vattenmassan nära bottnen i sjöarna förblivit varmt. Det i kombination med en eventuell lång vinter kan förutspå problem med syrebrist mot slutet av vintern. Att syrehalterna har minskat har redan observerats åtminstone i Edesjärvi i Alavo. Å andra sidan har vattnet frusit till ganska hög nivå, vilket gör att syreförrådet i sjöarna är större. Trots det kalla vädret och den mörka årstiden observerades en kraftig förekomst av olika blågröna alger eller cyanobakterier i Lappajärvi i början av månaden. Observationerna gjordes längs stränderna på olika håll av sjön. Det är sällsynt, men inte alldeles ovanligt, att blågröna alger förekommer såhär sent på året.
Under början av november var vattenföringen i åarna tämligen stora, vilket också syntes i vattenkvaliteten. Olägenheterna med kraftig försurning fortsatte i de små åarna längs kusten. Surast (pH 4,5–4,8) var vattnet i Vörå å, Toby å och Solf å. Även i en del andra små åar observerades att åvattnet hade blivit klarare som ett resultat av sedimenteringen av humusföreningar i det kraftigt försurade vattnet. I de större åarna förekom inte försurningsproblem, utan pH-värdet låg kring 6,1–6,8. Halterna av sediment och näringsämnen i åarna var tämligen höga särskilt i början av november, men minskade mot slutet av månaden.
Grundvattennivån är hög
I november steg grundvattennivån något, då snön som föll i oktober smälte och plusgraderna gjorde att även marken smälte. När temperaturen sedan gick över i köldgrader frös marken till igen. Då filtreras inte längre grundvatten genom jordmånen och grundvattennivån började sjunka i sakta mak. Grundvattennivån förväntas sjuka ända fram till våren, om inte vädret blir varmt och gör att snön och marken smälter. På stora områden i de österbottniska landskapen är grundvattennivån högre än vanligt i november. Ett undantag utgörs av det österbottniska kustområdet från Vasa till Kristinestad. Där kan grundvattennivån särskilt i små grundvattenförekomster ställvis vara något lägre än normalt. Vid de riksomfattande mätstationerna för grundvatten ligger nivåerna kring genomsnittet för tidpunkten eller högst 1,0 meter över det.
Kontakter
Tilläggsuppgifter från NTM-centralen i Södra Österbotten:
• Ledande vattenhushållningsexpert Katja Haukilehto, tfn 0295 027 794 (reglering och vattenföring)
• Specialforskare Anssi Teppo, tfn 0295 027 948 (vattenkvalitet)
• Överinspektör Tilda Rantataro, tfn 0295 027 668 (grundvatten)
Länkar
Om oss
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus | NTM-centralen i Södra Österbotten
Päätoimipaikka Seinäjoki: Alvar Aallon katu 8, PL 156
Vaasa: Wolffintie 35 | Kokkola: Pitkänsillankatu 15
0295 027 500
http://www.ely-keskus.fi/etela-pohjanmaa
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus on monialainen, alueellinen toimija. Haluamme edistää alueemme elinvoimaa, kestävää kasvua ja hyvää tulevaisuutta sekä hyvinvointia ja sisäistä turvallisuutta. Hoidamme elinkeinoihin, ympäristöön ja liikenteeseen liittyviä tehtäviä asiakkaidemme eli ihmisten, yritysten ja yhteisöjen hyväksi. Teemme työtämme Etelä-Pohjanmaan lisäksi Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan alueilla ympäristö- ja liikenneasioissa.
ELY-keskusten valtakunnallisia tiedotteita voit lukea täältä: ELY-keskukset
NTM-centralen i Södra Österbotten är en branschövergripande, regional aktör. Vi vill främja livskraft, hållbar tillväxt, en god framtid samt välstånd och intern säkerhet i regionen. Vi sköter uppgifter i anslutning till näringslivet, miljön och trafiken för våra kunders, dvs. människors, företags och sammanslutningars bästa. Vi är verksamma utöver i Södra Österbotten även i Österbotten och Mellersta Österbotten i fråga om miljö- och trafikfrågor.
NTM-centralernas riksomfattande pressmeddelanden kan du läsa här: NTM-centralerna
Andra språk
Följ Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus | NTM-centralen i Södra Österbotten
Abonnera på våra pressmeddelanden. Endast mejladress behövs och den används bara här. Du kan avanmäla dig när som helst.
Senaste pressmeddelandena från Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus | NTM-centralen i Södra Österbotten
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus on antanut lausunnon EPV Energia Oy:n energiavaraston YVA-ohjelmasta (Etelä-Pohjanmaa)30.8.2024 13:00:00 EEST | Tiedote
EPV Energia Oy suunnittelee CO2-akkuteknologiaan perustuvaa energiavarastoa, joka sijoittuu Laihian Jokiperälle Klipinnevalle Ritarin Hautamaan alueelle. Laitoksella varastoidaan energiaa hyödyntämällä hiilidioksidia varastoimisen väliaineena.
Beaktande av flodpärlmusslor på NTM-centralen i Södra Österbottens verksamhetsområde (landskapen i Österbotten)29.8.2024 14:36:20 EEST | Tiedote
Flodpärlmusslan är en storväxt blötdjursart som lever på bottnen av strömmande vatten. Flodpärlmusslan växer långsamt och den kan bli till och med 280 år gammal. I Finland är flodpärlmusslan en starkt hotad art och arten fridlystes som första ryggradslösa art år 1955. På basis av naturvårdslagen och -förordningen är flodpärlmusslan en hotad, särskilt skyddad och fridlyst art. På NTM-centralen i Södra Österbottens verksamhetsområde finns flodpärlmusslor i två åar, dvs. Lappfjärds å-Storå och Esse å.
Jokihelmisimpukoiden huomiointi Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen toimialueella (Pohjalaismaakunnat)29.8.2024 14:36:20 EEST | Tiedote
Jokihelmisimpukka eli raakku on virtaavien vesien pohjalla elävä suurikokoinen nilviäislaji. Raakku kasvaa hitaasti ja se voi elää jopa 280-vuotiaaksi. Suomessa raakku on erittäin uhanalainen laji, ja se rauhoitettiin ensimmäisenä selkärangattomana lajina vuonna 1955. Raakku on luonnonsuojelulain ja -asetuksen perusteella uhanalainen, erityisesti suojeltu ja rauhoitettu laji. Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen alueella sijaitsee kaksi raakkujokea; Lapväärtin-Isojoki ja Ähtävänjoki.
Under sommaren var algläget varierande på grund av växlande väderlek (landskapen i Österbotten)29.8.2024 13:35:51 EEST | Tiedote
NTM-centralen i Södra Österbottens alguppföljning inleddes i början av juni i Södra Österbotten, Österbotten och Mellersta Österbotten. I vårt område följs algläget upp varje vecka på fasta kontrollplatser från juni till september. NTM-centralen i Södra Österbotten meddelar om situationen på torsdagar åtminstone till slutet av augusti.
Kesän sinilevätilanne oli muuttuvien säiden seurauksena vaihteleva (Pohjalaismaakunnat)29.8.2024 13:35:51 EEST | Tiedote
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen sinileväseuranta alkoi kesäkuun alussa Etelä-Pohjanmaan, Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan alueella. Alueemme sinilevätilannetta seurataan pysyvillä havaintopaikoilla viikoittain kesäkuusta syyskuuhun, ja Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus tiedottaa tilanteesta aina torstaisin elokuun loppuun asti.
I vårt pressrum kan du läsa de senaste pressmeddelandena, få tillgång till pressmaterial och hitta kontaktinformation.
Besök vårt pressrum