Presidentille halutaan lisää valtaa – puolet pitää presidenttivetoista järjestelmää Suomelle sopivana
Valtaosa suomalaisista on tyytyväisiä nykyiseen vallanjakoon hallituksen ja presidentin välillä, mutta puolet suomalaisista pitää myös presidenttivetoista järjestelmää Suomelle sopivana. Presidentille halutaan monissa asioissa lisää valtaa, ja yksi näistä on EU-asiat, selviää EVAn Arvo- ja asennetutkimuksesta, jossa selvitettiin suomalaisten mielipiteitä presidentin valtaoikeuksista, tehtävistä ja vallanjaosta suhteessa valtioneuvostoon ja eduskuntaan.
![Kuinka hyvin seuraavat vallanjaon mallit sopisivat Suomelle (%). EVA Arvo- ja asennetutkimus, syksy 2023.](/data/images/public/3848/70077591/af52b805-ff92-47ed-99b8-3199576fb3ba-w_720.png)
Tärkeimmät havainnot
- Suomalaisista 51 prosenttia arvioi, että Suomeen sopisi entisen kaltainen presidenttivetoinen valtiojohdon malli, joka on nykyisin käytössä esimerkiksi Ranskassa.
- Valtaosa (80 %) suomalaisista pitää myös nykymallia sopivana. Enemmistö (60 %) torjuu mallin, jossa presidentille jäisi vain Saksan mallin mukainen seremoniallinen rooli.
- Kansalaisten selvä enemmistö haluaa presidentin johtavan ulkopolitiikkaa, ja kaksi kolmasosaa (65 %) katsoo, että presidentillä pitäisi olla myös EU-asioissa vähintään melko paljon valtaa.
- Vain yhdeksän prosenttia suomalaisista kaventaisi presidentin valtaoikeuksia ja vahvistaisi eduskunnan ja hallituksen asemaa. 70 prosenttia torjuu presidentin valtaoikeuksien kaventamisen nykyisestä.
Noin puolet suomalaisista (51 %) katsoo, että nykyistä presidenttivetoisempi järjestelmä sopisi Suomeen hyvin, käy ilmi EVAn syksyn 2023 Arvo- ja asennetutkimuksesta. Valtaosa (80 %) suomalaisista katsoo myös nykyisen mallin sopivan Suomeen joko erittäin tai melko hyvin.
Samalla suomalaiset torjuvat Saksan mallin kaltaisen seremoniallisen presidentin selkeällä enemmistöllä (60 %). Tulokset viittaavat siihen, että mikäli presidentin valtaoikeuksia lähdetään muuttamaan, haluavat suomalaiset pikemminkin lisätä presidentin valtaoikeuksia kuin kaventaa niitä. Vain yhdeksän prosenttia suomalaisista kaventaisi presidentin valtaoikeuksia suhteessa hallitukseen ja eduskuntaan, ja 70 prosenttia torjuu valtaoikeuksien kaventamisen nykyisestä.
Presidentin valtaoikeuksia ja asemaa suhteessa hallitukseen ja eduskuntaan uudelleenarvioidaan seuraavan presidentin toimikauden aikana. Pääministeri Petteri Orpo arvioi hallitusneuvotteluiden ollessa käynnissä, että valtaoikeuksia koskeva selvitys on luvassa tällä vaalikaudella, mutta hallitusohjelmassa asiasta ei ole mainintaa.
Suomalaiset haluavat presidentille lisää valtaa EU-asioihin
Suomalaisten mukaan presidentille kuuluu ehdottomasti ulko- ja turvallisuuspolitiikan johtaminen, jossa presidentille paljon valtaa antaisi 82 prosenttia suomalaista. Enemmistö suomalaisista antaisi presidentille paljon valtaa myös puolustusvoimain ylipäällikkyydessä (76 %), maanpuolustusasioissa (74 %) sekä rikollisten armahtamisessa (54 %), jotka kaikki ovat nykyisinkin osa presidentin tehtäväkenttää.
Enemmistö antaisi presidentille paljon valtaa myös EU-asioissa (65 %), ja puolet suomalaisista myös keskeisissä valtion virkanimityksissä (51 %) sekä eduskunnan hajottamisessa ja ennenaikaisten vaalien määräämisessä (50 %).
”EU:n yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka on ollut erittäin aktiivista viime vuosina, ja siitä päätettäessä valtiojohtajien keskusteluihin osallistuu pääministeri. Toisaalta EU-maiden yhteinen puolustus nojaa nykyisin virallisesti Natoon. Siellä valtiojohtajien neuvottelu- ja päivällispöydissä istuu ulkopolitiikkaa johtava presidentti. Mikäli ulkopolitiikan kaksoisjohtajuutta lähdetään purkamaan EU-asioiden näkökulmasta, on kansalaisten näkemys se, että pääministerin pitäisi väistää”, tulkitsee tulosanalyysin kirjoittanut EVAn tutkimuspäällikkö Ilkka Haavisto.
![null](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/3848/70077591/2b2743e0-76a3-4842-9278-d1c51f0df9d4-w_720.png)
Näin kysely tehtiin
Tulokset perustuvat 2 045 henkilön antamiin vastauksiin. Tulosten virhemarginaali on koko väestön tasolla 2–3 prosenttiyksikköä kumpaankin suuntaan. Tiedot kerättiin 15.–27.9.2023. Vastaajat edustavat koko maan 18–79-vuotiasta väestöä (pl. Ahvenanmaa). Aineisto on kerätty Taloustutkimus Oy:n internetpaneelissa, josta tutkimusotos on muodostettu ositetulla satunnaisotannalla. Aineisto on painotettu edustamaan väestöä iän, sukupuolen, asuinalueen, koulutuksen, ammatin tai aseman, toimialan ja puoluekannatuksen mukaan. Aineiston tilastollisen jatkoanalyysin on tehnyt Pentti Kiljunen (Yhdyskuntatutkimus Oy). Tulokset ja niiden tarkemmat väestöryhmittäiset erittelyt löytyvät EVAn kotisivuilta. EVAn Arvo- ja asennetutkimuksia on tehty vuodesta 1984.
Lisätiedot
Ilkka Haavisto: Enemmän presidenttiä! Suomalaisia kiinnostaa paluu presidenttivetoiseen järjestelmään -EVA Analyysi keskiviikkona 27.12. kello 6 osoitteessa www.eva.fi
Asiaa käsittelevän jutun saa julkaista saman aamun painetuissa uutislehdissä.
Lisätiedot: tutkimuspäällikkö Ilkka Haavisto, ilkka.haavisto@eva.fi tai 050 331 3823
Julkaisun ennakkopyynnöt: viestintäpäällikkö Mikko Laakso, mikko.laakso@eva.fi tai 050 383 9432
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Ilkka HaavistoTutkimuspäällikkö
Puh:+358 50 331 3823ilkka.haavisto@eva.fiMikko LaaksoViestintäpäällikkö
Puh:+358 50 383 9432mikko.laakso@eva.fiKuvat
Elinkeinoelämän valtuuskunta EVA
Elinkeinoelämän valtuuskunta EVA on elinkeinoelämän think tank, jonka tavoitteena on edistää suomalaisen yhteiskunnan pitkän aikavälin menestystä. EVA tuottaa tietoa ja näkemyksiä ajankohtaiseen julkiseen keskusteluun sekä esittää reformeja poliittisille päättäjille.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Elinkeinoelämän valtuuskunta EVA ry
EVA: Yli puolet suomalaisista näkee Ukrainan tulevaisuuden Euroopan unionissa10.8.2024 07:00:00 EEST | Tiedote
Suomalaisten enemmistö (55 %) arvioi Ukrainan sopivan tulevaisuudessa hyvin EU:n jäseneksi, selviää EVAn Arvo- ja asennetutkimuksesta.
EVA: Enemmistö suomalaisista haluaa keventää perintöveroa27.7.2024 06:01:00 EEST | Tiedote
Perintö- ja lahjavero on suomalaisten eniten karsastama vero. Yli puolet (52 %) suomalaisista alentaisi perintöveroa, kolmannes (31 %) jopa tuntuvasti. Vain 13 prosenttia suomalaisista kiristäisi perintöveroa. Kolme kymmenestä (30 %) pitäisi veron nykyisellään, selviää EVAn kevään 2024 Arvo- ja asennetutkimuksesta.
EVA: Suomalaiset toivovat EU:n lisäävän panoksia turvallisuuteen, puolustusteollisuuteen sekä siirtolaisuuden hallintaan9.7.2024 06:01:00 EEST | Tiedote
Suomalaiset toivovat EU:n painottavan toiminnassaan nykyistä enemmän kriittisten teknologioiden omavaraisuutta, puolustusteollisuuden vahvistamista, siirtolaisuuden hallintaa sekä rikollisuuden torjumista. Ympäristökysymykset jakavat suomalaisten EU-näkemyksiä, selviää EVAn kevään 2024 Arvo- ja asennetutkimuksesta.
EVA: Ansiotuloverotuksen keventäminen kannustaisi suomalaisia säästämään ja käyttämään enemmän rahaa palveluihin19.6.2024 06:01:00 EEST | Tiedote
Kaksi kolmesta (66 %) suomalaisesta arvioi säästävänsä enemmän rahaa tulevaisuutta varten, jos ansiotulojen verotusta alennettaisiin tuntuvasti. 40 prosenttia suomalaisista keventäisi ansiotuloverotusta ainakin hieman, selviää EVAn kevään 2024 Arvo- ja asennetutkimuksesta.
EVA: Eurovaalien äänestysaktiivisuuden ennakoidaan nousevan aiemmasta8.6.2024 06:00:00 EEST | Tiedote
Jopa 56 prosenttia suomalaisista ilmoittaa äänestävänsä varmuudella tulevissa eurovaaleissa, selviää EVAn kevään 2024 Arvo- ja asennetutkimuksesta. Vuoden 2019 eurovaaleissa äänestysprosentti jäi 43 prosenttiin.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme