Väitös: Kuorsaus varhaislapsuudessa voi lisätä sydän- ja verisuonisairauksien riskiä
Lastentautien erikoislääkäri Maija Katila selvitti väitöstutkimuksessaan kuorsauksen esiintyvyyttä imeväisiässä sekä kuorsaukseen liittyviä riskitekijöitä ennen ja jälkeen syntymän. Vauvaiässä vanhempien kuorsaus ja äitien tupakointi lisäsivät kuorsauksen riskiä. Kaksivuotiailla riskitekijöitä kuorsaukselle olivat vanhempien kuorsaus sekä äidin matalampi tulo- ja koulutustaso.
![Puolivartalokuva Maija Katilasta, jolla on yllään tummansininen paita ja valkoinen takki. Hän pitelee käsissään kansiota, taustalla olevassa seinässä on kettu.](/data/images/public/69818730/70087978/a8256357-6e62-49c6-9001-bc2a10dbde41-w_720.jpg)
Uniapnea ja kuorsaus liitetään usein aikuisiin, mutta jo varhaislapsuudessa esiintyy erilaisia unenaikaisia hengityshäiriöitä. Vaikka kuorsaus on uniapneaa lievempi tautikokonaisuus, on osoitettu, että siihenkin liittyy lapsuusiällä muun muassa vaikeuksia oppimisessa, käytöshäiriöitä sekä haitallisia muutoksia aineenvaihdunnassa. Kouluikäisiin lapsiin verrattuna tutkimustieto imeväisten ja taaperoiden kuorsauksesta on kuitenkin rajallista.
Väitöstutkimuksessaan lastentautien erikoislääkäri Maija Katila havaitsi, että pirkanmaalaiset lapset kuorsasivat selvästi vähemmän kuin aiempi tutkimustieto on osoittanut. Väitöskirja on osa Lapsen uni- ja terveys (Child-Sleep) -projektia, jossa unitutkimuksiin osallistuneita lapsia on seurattu nyt jo yli kymmenen vuoden ajan.
– Tutkimuksessani havaitsin, että kuorsausta esiintyi vain melko pienellä joukolla vauvoja ja taaperoita. Kuorsaavilla vauvoilla oli kuitenkin merkittävästi enemmän univaikeuksia, ja heidän unensa oli levottomampaa ja lyhyempää verrattuna muihin lapsiin, Katila sanoo.
Katilan havaintojen mukaan äidin tupakointi ja vanhempien kuorsaus lisäävät riskiä pienten lasten kuorsaukselle. Vauvan täysimetys ensimmäisten elinkuukausien aikana puolestaan näytti suojaavan lapsia kuorsaukselta.
– Kuorsaukselta suojaavien ja sille altistavien tekijöiden tunnistaminen on erittäin tärkeää, sillä niitä voidaan hyödyntää perheiden ohjeistuksessa raskausaikana ja pikkulapsi-iässä. Näin voidaan mahdollisesti ehkäistä unenaikaisia hengityshäiriöitä ja niihin liittyvää sairastavuutta, Katila pohtii.
Katila tarkasteli tutkimuksessaan myös varhaislapsuuden kuorsauksen ja kasvun välistä yhteyttä sekä sydän- ja verisuonisairauksien ja aineenvaihduntahäiriöiden riskitekijöitä verinäytteiden avulla. Kahden ensimmäisen elinvuoden aikana lasten kasvussa ei ollut suuria eroja, mutta lapsilla, jotka kuorsasivat enemmän, oli havaittavissa lieviä epäsuotuisia muutoksia aineenvaihdunnan merkkiaineissa. Nämä havainnot viittaavat siihen, että kuorsaus varhaislapsuudessa voi lisätä sydän- ja verisuonisairauksien riskiä aikuisiässä.
Väitöskirjansa tulosten perusteella Katila korostaakin, että pienten lasten unenaikaisiin hengityshäiriöihin tulisi kiinnittää huomiota, koska ensimmäisiä merkkejä pitkäaikaisvaikutuksista voidaan havaita jo varhaislapsuudessa.
Maija Katila työskentelee erikoislääkärinä lasten tehovalvontaosastolla Tampereen yliopistollisessa sairaalassa.
Väitöstilaisuus perjantaina 9. helmikuuta
Lastentautien erikoislääkäri Maija Katilan lastentautien alaan kuuluva väitöskirja Snoring in Early Childhood tarkastetaan julkisesti Tampereen yliopiston lääketieteen ja terveysteknologian tiedekunnassa 9.2.2024 kello 12 alkaen Arvo-rakennuksen auditoriossa F114 (Arvo Ylpön katu 34, Tampere). Vastaväittäjänä toimii dosentti Varpu Elenius Turun yliopistosta. Kustoksena toimii professori Kalle Kurppa Tampereen yliopistosta.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Maija Katila
maija.katila@tuni.fi
0405303697
Kuvat
![Puolivartalokuva Maija Katilasta, jolla on yllään tummansininen paita ja valkoinen takki. Hän pitelee käsissään kansiota, taustalla olevassa seinässä on kettu.](/data/images/public/69818730/70087978/a8256357-6e62-49c6-9001-bc2a10dbde41-w_240.jpg)
![Maija Katila seisoo seinän edessä, jossa on kettu. Maijalla on yllään tummansininen paita ja housut sekä valkoinen takki, ja hän pitelee käsissään kansiota.](/data/images/public/69818730/70087978/4643e30e-d599-4c4e-8ff6-28e1a88bdf31-w_240.jpg)
Tampereen yliopisto kytkee yhteen tekniikan, terveyden ja yhteiskunnan tutkimuksen ja koulutuksen. Teemme kumppaniemme kanssa yhteistyötä, joka perustuu vahvuusalueillemme sekä uudenlaisille tieteenalojen yhdistelmille ja niiden soveltamisosaamiselle. Luomme ratkaisuja ilmastonmuutokseen, luontoympäristön turvaamiseen sekä yhteiskuntien hyvinvoinnin ja kestävyyden rakentamiseen. Yliopistossa on 22 000 opiskelijaa ja henkilöstöä yli 4 000. Rakennamme yhdessä kestävää maailmaa.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Tampereen yliopisto
Tietopaketti kansalaisille ilmahygieniasta: tutkijat antavat ohjeita ilmavälitteisten tautien torjuntaan29.8.2024 12:00:00 EEST | Tiedote
Ilmavälitteisten tautien leviämistä voidaan ehkäistä lisäämällä ilmahygieniaa kodeissa, ravintoloissa ja työpaikoilla. Käsihygienian lisäksi käyttöön tarvitaan ilmahygieniaa. Suomen Akatemian rahoittamassa Kansalaissuoja-tutkimushankkeessa on koottu ohjeet ja keinot kansalaisille, yrittäjille, kuntapäättäjille ja muille hyvinvoinnin ja terveyden edistämisestä kiinnostuneille.
Väitös: Turvallisempaa kemiaa liimasovelluksiin28.8.2024 15:16:47 EEST | Tiedote
DI Soilikki Kotanen tutki väitöskirjassaan turvallisempia raaka-aineita polyuretaanimateriaalien valmistamiseksi. Tutkimustuloksia voidaan hyödyntää teollisessa liimauksessa, kun vaihtoehtoisia materiaaleja kehitetään edelleen liimoiksi.
Väitös: Uudenlaisia hybridifotoniikkapiirejä kaasujen ja biomarkkereiden energiatehokkaaseen havaitsemiseen28.8.2024 10:00:00 EEST | Tiedote
Piifotoniikkapiirien ja III/V-puolijohdevalonlähteiden integrointi mahdollistaa fotonisten integroitujen piirien (PIC) hyödyntämisen optisissa mittauksissa, kuten esimerkiksi ympäristökaasujen tarkan mittaamisen sekä biomarkkereiden reaaliaikaisen seurannan puettavissa laitteissa, kuten älyrannekkeissa. Väitöskirjassaan Samu-Pekka Ojanen käsittelee PIC-teknologian kehitysprosessia alkaen suunnittelusta ja puolijohdeprosessoinnista aina konkreettisiin sovelluksiin asti. Tutkimuksessaan hän kehittää hybridilaser-valonlähteitä, jotka tarjoavat mahdollisuuden valmistaa kompakteja ja energiatehokkaita antureita uudenlaisiin mittausratkaisuihin.
Yhä useammalla yli 90-vuotiaalla parempi toimintakyky ja vierellä läheisiä27.8.2024 13:30:00 EEST | Tiedote
Liikkuminen ja portaiden kulkeminen onnistuvat yhä useammalta 90 vuotta täyttäneeltä tamperelaiselta. Virallisen hoivan vähentyessä läheiset ihmiset ovat yhä merkittävimpiä ilon tuojina ja konkreettisena arjen apuna. Ikäryhmän elämäntilanteesta kertoo Tervaskannot 90+ -tutkimus, jonka tuloksia esitellään yleisötilaisuudessa Tampereella tiistaina 27.8.
Kutsu medialle: Tampereen yliopisto juhlii lukuvuoden avajaisia 3. syyskuuta27.8.2024 09:55:41 EEST | Tiedote
Tampereen yliopiston lukuvuoden 2024–2025 avajaisjuhlaa vietetään tiistaina 3.9.2024 klo 12.30 alkaen keskustakampuksella Päätalon juhlasalissa. Tervetuloa seuraamaan juhlaa paikan päälle tai striimattuna!
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme