Tekoälybuumi edellyttää uusia luonnollisten kielten ymmärtämisen mittareita
Neuroverkkomalleihin perustuvat tekoälymallit voivat auttaa ymmärtämään luonnollista kieltä entistä paremmin.
![An image of multiple 3D shapes representing speech bubbles in a sequence, with broken up fragments of text within them.](/data/images/public/3747/70095443/81998ff1-b46d-42cb-a5a6-9c4b47512d27-w_720.png)
Aarne Talmanin ajankohtainen tutkimus lisää ymmärrystä siitä mitä on kielen ymmärtäminen, miten kielen ymmärtämistä voidaan mitata ja mitä heikkouksia nykyisillä kielen ymmärtämisen mittareilla on.
Tutkimus mahdollistaa parempien mittarien rakentamisen ja sitä myötä parempien tekoälymallien kehittämisen. se myös mahdollistaa uusien enemmän inhimillisen kielen ymmärtämisen kaltaisten tekoälymallien kehittämisen.
Nykyiset mittarit eivät mittaa tekoälyn kielen ymmärtämistä
Aarne Talmanin mukaan nykyiset mittarit, joita käytetään mittamaan tekoälymallien kykyä ymmärtää kieliä, eivät oikeasti mittaa kielen ymmärtämistä, vaan tekoälymallit pystyvät ratkaisemaan tällaiset testit tukeutumalla muihin aineistoissa oleviin säännönmukaisuuksiin.
Kielen ymmärtämisen mittarien lisäksi Aarne Talman kehitti tutkimuksessaan menetelmiä tekoälymallien kielen ymmärtämisen parantamiseksi.
– Sovelsin ensimmäisenä Stochastic Weight Averaging Gaussian (SWAG) menetelmää kielen ymmärtämisen kontekstissa, Aarne Talman kertoo. – Tämä menetelmä mahdollistaa tekoälymallien kehityksen, joiden kielenymmärryskyky vastaa paremmin inhimillistä epävarmuutta kielen ymmärtämisessä.
Talman myös selkeyttää tutkimuksessaan kielen ymmärtämiseen liittyvää käsitteistöä ja avaa keskustelua siitä, mitä tekoälymalleilta vaaditaan, jotta niiden voidaan sanoa ymmärtävän luonnollista kieltä.
Nykyisiä mittareita on käytetty eri tekoälymallien vertailuun niiden kielen ymmärtämisen kyvykkyyksien osalta.
Talman käsittelee myös laajempaa kysymystä kielen ymmärtämisen luonteesta ja siitä, missä määrin tekoälymallit pystyvät ymmärtämään kieltä.
– Voidaanko siis sanoa, että jokin tekoälymalli oikeasti ymmärtää lukemaansa kieltä vai ei, Talman pohtii.
Tekoälyllä tulee olemaan (ja on jo) suuri merkitys yhteiskunnassamme. Kielen ymmärrys on yksi älykkyyden kulmakiviä.
– Se että pystymme kehittämään tekoälymalleja, jotka ovat parempia ja lähempänä ihmisiä kielen ymmärryksessä on tärkeää. Jotta voimme kehittää parempia kielen ymmärtämisen tekoälymalleja, on meidän ymmärrettävä mitä kielen ymmärtäminen tarkoittaa ja miten sitä voidaan mitata.
Ajankohtainen tutkimus tekoälyn kyvystä ymmärtää luonnollisia kieliä
MSc Aarne Talman väittelee 23.2. klo 13.15 Helsingin yliopiston humanistisessa tiedekunnassa digitaalisten ihmistieteiden osastolla kielentutkimuksen tohtoriohjelmassa aiheesta Towards Natural Language Understanding: Developing and Assessing Approaches and Benchmarks. http://urn.fi/URN:ISBN:978-951-51-9581-4
Väitöstilaisuus järjestetään osoitteessa Unioninkatu 33, juhlasali 303. Väitöstilaisuutta voi seurata myös livestreamin https://www.helsinki.fi/fi/ajankohtaista/tapahtumat
Yhteystiedot:
aarne.talman@helsinki.fi, 040 871 8712
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Helsingin yliopiston mediapalvelu
Puh:02941 22622mediapalvelu@helsinki.fiKuvat
![An image of multiple 3D shapes representing speech bubbles in a sequence, with broken up fragments of text within them.](/data/images/public/3747/70095443/81998ff1-b46d-42cb-a5a6-9c4b47512d27-w_240.png)
Linkit
Tietoja julkaisijasta
Helsingin yliopisto on yli 40 000 opiskelijan ja työntekijän kansainvälinen yhteisö, joka tuottaa tieteen voimalla kestävää tulevaisuutta koko maailman parhaaksi. Se sijoittuu kansainvälisissä yliopistovertailuissa maailman sadan parhaan yliopiston joukkoon. Monitieteinen yliopisto toimii neljällä kampuksella Helsingissä sekä Lahden, Mikkelin ja Seinäjoen yliopistokeskuksissa. Lisäksi sillä on kuusi tutkimusasemaa eri puolilla Suomea ja yksi Keniassa. Yliopisto on perustettu vuonna 1640.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Helsingin yliopisto
Metsien hiilinieluja ja -varastoja voidaan kasvattaa alhaisin kustannuksin28.8.2024 11:54:23 EEST | Tiedote
Tuoreessa Helsingin yliopiston ja Aalto yliopiston tutkimuksessa etsittiin edullisimpia tapoja kasvattaa metsien hiilinieluja. Tutkijat arvioivat kuinka suurilla kustannuksilla nielujen lisäys on toteutettavissa viivästyttämällä harvennuksia ja pidentämällä kiertoaikoja.
Urheilevien lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja hoito parantavat ennustetta ja selän toimintakykyä21.8.2024 12:14:11 EEST | Tiedote
Lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja liikunnan tauottaminen 4 kuukauden ajaksi mahdollistavat murtumien paranemisen. Valtaosa tutkituista lapsista pystyi palaamaan liikuntaharrastuksensa pariin.
Mustien aukkojen säteily sai selityksen20.8.2024 11:25:36 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston tutkijat onnistuivat siinä, mitä on yritetty jo 70-luvulta lähtien: selittämään mustien aukkojen synnyttämän röntgensäteilyn. Säteily syntyy magneettikenttien kaoottisten liikkeiden ja turbulentin plasmakaasun yhteisvaikutuksesta.
Metsäkato aiheuttaa Afrikan vuoristosademetsissä enemmän lämpenemistä kuin ilmastonmuutos19.8.2024 10:29:11 EEST | Tiedote
Metsäkato on lämmittänyt ilmastoa ja nostanut pilvipeitettä ylemmäs maanpinnasta Afrikan vuoristosademetsissä. Kahdenkymmenen viime vuoden aikana tapahtuneen metsäkadon aiheuttamat muutokset ovat kaksi kertaa voimakkaampia kuin ilmastonmuutoksesta johtuvat vastaavat muutokset.
Imatinibi-lääkitys ei vähentänytkään kuolleisuutta sairaalahoidetuilla koronapotilailla – professori miettii jo seuraavaa pandemiaa16.8.2024 12:51:15 EEST | Tiedote
Tuoreesta Solidarity Finland -tutkimusryhmän tutkimuksesta selviää, että imatinibi-lääkitys ei vähentänyt kuolleisuutta sairaalahoidetuilla COVID-19-potilailla, toisin kuin aiemmin on esitetty. Lisäksi tutkimus osoittaa, että long covid -tyyppiset oireet ovat sairaalahoitoisilla potilailla yleisiä vielä vuoden kuluttua sairastumisesta.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme