Uutuuskirja Helene Schjerfbeckistä ja muodista
Uusi taidekirja ja Villa Gyllenbergissä avautuva näyttely avaavat rakastetun taiteilijan Helene Schjerfbeckin (1862–1946) vähemmän tunnettua puolta: kiinnostusta muotiin ja vaatteisiin. Schjerfbeck rakasti paitsi maalaustaidetta myös muotia ja muodikkaita vaatteita. Asut ja tekstiilit olivatkin usein keskeisessä osassa hänen maalauksissaan. Pinnalliseksi ja ohimeneväksi mielletty muoti on yleensä nähty vastakohtana syvälliselle ja kestävälle taiteelle, eikä taiteen ja muodin yhteyttä ei ole aiemmin juurikaan tutkittu. Moderni taide ja muoti kietoutuivat kuitenkin toisiinsa monin tavoin. Schjerfbeckin lisäksi monet muutkin aikakauden taiteilijat – esimerkiksi Albert Edelfelt, Jalmari Ruokokoski ja Olga Gummerus-Ehrström – kuvasivat muotia teoksissaan. Etenkin ranskalaista muotia seurattiin tuon ajan Suomessa.
![](/data/images/public/69818532/70097378/c896943d-cc70-448a-8696-be1393fb557b-w_720.jpg)
Helene Schjerfbeck oli erityisen mieltynyt ranskalaistyylisiin vaatteisiin, ja ranskalaiset muotilehdet toimivat inspiraationa myös hänen maalauksilleen. Muotikuvien naisten itsevarma eleganssi tuli osaksi Schjerfbeckin maalausten modernia naiskuvausta. Schjerfbeckin ja hänen serkuntyttärensä Dora Estlanderin (1888–1968) kirjeenvaihto vuosilta 1922–1945 paljastaa taiteilijan suuren kiinnostuksen pukuihin ja muotiin. He keskustelevat muodista, kankaista ja kaavoista, ja kirjeistä ilmenee, että vaatteet ja asusteet olivat Schjerfbeckille tärkeitä sekä osana taiteellista luomista että vastapainona työlle. Kirjeet kertovat myös siitä, miten vaatteita hankittiin, ommeltiin ja huollettiin.
Schjerfbeck & muoti -kirjassa esitellään rinnakkain maalaustaidetta ja historiallisia pukuja, muodin ja kuvataiteen kehitystä sekä modernin elämän ilmiöitä 1880-luvulta 1950-luvulle asti. Vanhat muotikuvat ja taideteokset ilmentävät Schjerfbeckin aikakauden pukuloistoa ja vaatetuksen arkea. Kirja esittelee myös pukujen valmistuksen ja suomalaisen ateljeemuodin historiaa vapaa-ajan asuista loisteliaisiin iltapukuihin sekä panssarimaisista korseteista liikkuvuuden mahdollistaviin asuihin.
Kirjassa esitellään Schjerfbeckin lisäksi edustava joukko suomalaisen modernin taiteen kärkinimiä: Gunnar Berndtson, Väinö Blomstedt, Yngve Bäck, Birger Carlstedt, Marcus Collin, Albert Edelfelt, Ragnar Ekelund, Akseli Gallen-Kallela, Olga Gummerus-Ehrström, Axel Haartman, Greta Hällfors-Sipilä, Eero Järnefelt, Erkki Koponen, Väinö Kunnas, Vilho Lampi, Yrjö Ollila, Jalmari Ruokokoski, Tyko Sallinen, Santeri Salokivi, Helene Schjerfbeck, Hugo Simberg, Venny Soldan-Brofeldt, Ilmari Vuori, Dora Wahlroos, Matti Warén, Torsten Wasastjerna ja Maria Wiik.
Schjerfbeck & muoti – taidetta ja pukuhistoriaa 1880–1950
Kirjoittajat: Sue Cedercreutz-Suhonen, Ritva Koskennurmi-Sivonen, Marja Lahelma, Lotta Nylund, Katri Pyysalo, Irma Romero
Parvs & Signe ja Ane Gyllenbergin säätiö, 2024, 136 sivua, sidottu
Kirja on saatavilla myös ruotsiksi nimellä Schjerfbeck & mode – konst och dräkthistoria 1880–1950.
Villa Gyllenbergin näyttely Schjerfbeck & muoti – taidetta ja pukuhistoriaa 1880–1950 on avoinna 14.2.–9.6.2024, ja sen ovat kuratoineet kirjan toimittaja, museon intendentti Lotta Nylund, taidehistorioitsija Marja Lahelma ja pukuhistorian asiantuntija Katri Pyysalo, jotka ovat myös teoksen kirjoittajia.
Arvostelukappaleet ja kuva-aineisto toimittajille: Hanna Karppanen, kustantaja, Kustannusosakeyhtiö Parvs, hanna.karppanen@parvs.fi
Lisätiedot näyttelystä: Siiri Oinonen, yleisöpalveluvastaava, Villa Gyllenberg, siiri.oinonen@gyllenbergs.fi
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Hanna KarppanenkustantajaKustannusosakeyhtiö Parvs
Puh:+358 40 684 9188hanna.karppanen@parvs.fiKuvat
![Helene Schjerfbeck: ”Laiturilla”, 1879, öljy kankaalle, 38,5 ✕ 35,2 cm, Gösta Serlachiuksen taidesäätiö, Mänttä](/data/images/public/69818532/70097378/c9ef04df-039f-4b48-891d-ab6bf38aa09a-w_240.jpg)
![Helene Schjerfbeck: ”Nuori tyttö koivujen alla”, 1891, öljy kankaalle, 68,5 ✕ 78 cm, Villa Gyllenberg / Signe ja Ane Gyllenbergin säätiö](/data/images/public/69818532/70097378/0b81ff0e-4480-414d-9c45-38a9f4f3dc85-w_240.jpg)
![Helene Schjerfbeck: ”Eydtkuhnenin tyttö II”, 1927, öljy kankaalle, 70 ✕ 54,5 cm, Yjrö ja Nanny Kauniston kokoelma, Kansallisgalleria / Ateneumin taidemuseo](/data/images/public/69818532/70097378/c80c35fb-f2ef-4cfa-8f46-1e720f44e99f-w_240.jpg)
![Helene Schjerfbeck: ”Pakeneva kreivitär”, 1917, hiili, vesiväri ja guassi paperille, 36,5 ✕ 25 cm, yksityiskokoelma](/data/images/public/69818532/70097378/c93b2c29-43ca-4cb6-9543-573b7a1e3804-w_240.jpg)
![Helene Schjerfbeck: ”Nainen ja sininen hiuskoriste, Guysin mukaan”, 1940, öljy kankaalle, 69 ✕ 61 cm, Villa Gyllenberg / Signe ja Ane Gyllenbergin säätiö](/data/images/public/69818532/70097378/f0d24aae-e422-4ffa-a28a-f6a1a47b310b-w_240.jpg)
![Puvun materiaalina on kevyt barège-kangas, joka on villan ja silkin sekoitetta. Kaulus on tummanpunaista samettia. Jenny Simolin (1858–1946) käytti pukua Nylands nation -osakunnan tanssiaisissa 1886 ja myöhemmin samana vuonna myös tyttärensä ristiäisissä. Stiftelsen Kulla herrgård](/data/images/public/69818532/70097378/00da3995-237c-4ff8-b21b-39b78e5ea186-w_240.jpg)
![Albert Edelfelt: ”Sophie Manzey”, 1880, öljy kankaalle, 76 ✕ 60 cm, Villa Gyllenberg / Signe ja Ane Gyllenbergin säätiö](/data/images/public/69818532/70097378/e1ab44d3-c7de-4327-bd5d-41e1b33a416f-w_240.jpg)
![Ranskalaisen Modes d’Été -muotilehden tyylikästä ja linjakasta eleganssia vuodelta 1938](/data/images/public/69818532/70097378/d91478a4-441d-40e6-9617-4ddddb11013a-w_240.jpg)
![La Roben mainos Muotikuva-lehdessä 3/1944 oli poikkeuksellinen, sillä ateljeet eivät juuri koskaan mainostaneet lehdissä. Tämä La Roben harvinainen mainos antaa monipuolisemman kuvan kyseisen ateljeen palveluista, kuin mitä niiltä tavallisesti odotettiin. Pukuja teetettiin yleensä juhliin, töihin ja arkikäyttöön. Ateljeepuku kotona tai pihamaalla oli varmasti erikoisuus.](/data/images/public/69818532/70097378/68a0ba10-e6b1-4a73-8f86-0ffcd1c84f85-w_240.jpg)
![Aikansa huippumalli Nora Mäkinen Salon Lindbladin mustassa poimutuksin valmistetussa kreppikankaisessa iltapuvussa. Muotikuva 1/1947](/data/images/public/69818532/70097378/be69247c-56b8-48ba-a80c-9be14843cd7f-w_240.jpg)
![Helene Schjerfbeck: ”Tumma nainen”, 1929, öljy kankaalle, 53,5 ✕ 41,5 cm, Villa Gyllenberg / Signe ja Ane Gyllenbergin säätiö](/data/images/public/69818532/70097378/719f8133-425e-4791-9e6a-2dc91b72df5e-w_240.jpg)
![Vaatesuunnittelija-ompelija Irma Romeron tulkinta mallin asusta Helene Schjerfbeckin maalauksessa Tumma nainen (1929). Kimonotyyliset takit ja vekkihameet olivat muotia 1920-luvulla. Kukkakuosi on käsinmaalattu oliivinvihreäksi värjätylle kreppisilkille.](/data/images/public/69818532/70097378/90a9e5cf-96d2-4057-9ffd-0676dec2d559-w_240.jpg)
Linkit
Tietoja julkaisijasta
Kustannusosakeyhtiö Parvs on taidekirjoihin ja arkkitehtuurijulkaisuihin erikoistunut helsinkiläinen kustantamo, joka on perustettu vuonna 2006.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Kustannusosakeyhtiö Parvs
Riiko Sakkisen uutuuskirja on taiteellinen tutkimus Fuengirolan suomalaisvähemmistöstä12.6.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Los moimoi de Fuengirola -kirja liittyy näyttely- ja tutkimusprojektiin, jossa taiteilija Riiko Sakkinen (s. 1976) käsittelee suomalaista identiteettiä. Espanjan Aurinkorannikolla Fuengirolassa asuu noin 30 000 suomalaisen yhteisö, jonka jäsenet eivät välitä opiskella paikallista kieltä tai tapoja. He elävät omaa, puolieristäytynyttä elämäänsä ja viettävät kotoisasti aikaa suomalaisissa baareissa ja tukeutuvat omiin suomalaisiin kauppoihinsa, palveluihinsa ja instituutioihinsa. Fuengirolan hallinto onkin nimennyt kuntansa ”Suomen eteläisimmäksi kaupungiksi”.
Vuoden paras taidekirja on Maria Matinmikon teos "Valohämy – taide, maisema ja maailmanloppu"10.6.2024 17:55:28 EEST | Tiedote
Iittalan XXVII Valtakunnalliset Taidekirjapäivät palkitsivat Maria Matinmikon ”Valohämy – taide, maisema ja maailmanloppu” -kirjan vuoden 2023 parhaana taidekirjana. Kirjan ovat kustantaneet yhdessä Parvs ja Siltala. Lisäksi Parvs-kustantamon julkaisema ”Helsinki graffiti” -kirja sai kilpailussa Vuoden paras taidekirja -kunniamaininnan.
Jarmo Mäkilän uutuuskirja on autofiktiivinen muistelma taiteilijan lapsuudesta6.6.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Raumalaissyntyinen Jarmo Mäkilä (s. 1952) lukeutuu maamme merkittävimpiin kuvataiteilijoihin. Mäkilä on suunnannäyttäjä ja oman tiensä kulkija, ja hänen taiteensa on ollut laajasti esillä myös muualla maailmassa. Rauman taidemuseon näyttelynavajaisissa 7. kesäkuuta julkaistavassa kirjassa Mäkilä avaa taiteensa lähtökohtia autofiktiivisen kirjoittamisen keinoin. Näissä teksteissä ja niihin liitetyissä maalauksissaan hän palaa lapsuutensa maisemiin sodanjälkeisen Suomen uudelleenrakentamisen aikaan.
Lääkärimuotokuvien historiaa – HUSin taidekokoelman aarteet5.6.2024 12:18:56 EEST | Tiedote
Taidekirjasta Seinälle nostetut – Lääkärimuotokuvia Hippokrateesta HUSin kokoelmiin (Parvs 2020) on nyt ilmestynyt englanninkielinen ja ruotsinkielinen versio. Upplyft på väggen – Läkarporträtt från Hippokrates till HNS samlingar ja Carers on the Pedestal – Medical Portaiture from Hippokrates to the HUS Collection esittelevät lääkäreiden ja ylihoitajien muotokuvia Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUSin sekä Helsingin yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan taidekokoelmista.
Räjähdysherkkä ROR-taiteilijaryhmä tekee paluun!5.6.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
1990–2000-luvuilla maineeseen noussut ROR (Revolutions on Request) -taiteilijakollektiivi on taas täällä! Paluunäyttelyn (Serlachius Kartano) yhteydessä julkaistu TURBO ROR -lehti esittelee taiteilijaryhmän nykymuodossaan ja taustoittaa sen värikästä historiaa.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme