Uhanalaisten lajien suojeluun apua tekoälystä ja verkkosisällöistä
Satunnainen verkossa jaettu tieto voi olla hyödyllistä luonnonsuojelun kannalta.
![](/data/images/public/3747/70104702/77885563-b3f9-45b1-b9dd-e3910b662bb8-w_720.jpg)
– Minusta on hämmästyttävää, että ihmisten verkossa julkaisemien kuvien ja kommenttien perusteella voidaan päätellä biologista monimuotoisuutta koskevia muutoksia, sanoo tutkijatohtori Dr. Andrea Soriano-Redondo, Helsingin yliopiston Lab of Interdisciplinary Conservation Science -tutkimusryhmän jäsen ja äskettäin tiedelehti Plos Biologyssä julkaistun artikkelin pääkirjoittaja.
Helsingin yliopiston tutkijat ehdottavat yhdessä kansainvälisten kumppaneiden kanssa strategiaa, jolla integroitaisiin media-alustojen digitaalista verkkotieto täydentämään uhanalaisten lajien seurantaa ja näin tukea Kunmingin-Montrealin maailmanlaajuisen luonnon monimuotoisuuskehyksen mukaisia ponnisteluja.
Verkossa jaettavaa digitaalinen dataa, kuten sosiaalisen median postauksia, voidaan hyödyntää vahvistamaan olemassa olevia arvioita biodiversiteetin tilasta ja trendeistä, siihen kohdistuvista paineista sekä toteutettavista suojeluratkaisuista. Samalla se mahdollistaa uusien näkökulmien luomisen ihmisen ja luonnon vuorovaikutuksesta.
Yleisimpiä biologista monimuotoisuutta koskevien verkkotietojen lähteitä ovat verkkosivut, uutismedia, sosiaalinen media, kuvien ja videoiden jakamisalustat sekä digitaaliset kirjat ja tietosanakirjat.
Tutkijat voivat suodattaa ja käsitellä näitä tietoja. Esimerkiksi maantieteellisesti paikannettuja levinneisyystietoja voidaan käyttää ekologisten prosessien tutkimiseen sekä lajien tai lajiryhmien levinneisyyden, alueellisten ja ajallisten suuntausten, fenologian, ekologisten vuorovaikutusten tai käyttäytymisen ja niiden muutostekijöiden tutkimiseen.
Järjestelmän avulla lähes reaaliaikaisesti tuotetut tiedot voitaisiin integroida muulla tavoilla kerättyihin biologista monimuotoisuutta koskeviin tietoihin ja käyttää reaaliaikaisiin sovelluksiin.
– Lajien sukupuuttoon kuolemisen tai ekosysteemien romahtamisriskin arvioinnin kannalta merkitykselliset tiedot voitaisiin sisällyttää IUCN:n (International Union for the Conservation of Nature) uhanalaisten lajien punaisen luettelon ja ekosysteemien punaisen luettelon laatimisessa käytettäviin työnkulkuihin, ehdottaa Dr. Thomas Brooks, artikkelin toinen kirjoittaja, joka toimii IUCN:n johtavana tutkijana.
– Alueelliset tiedot voitaisiin toimittaa kansallisille koordinaatioryhmille, jotta ne voivat tehostaa toimiaan biologisen monimuotoisuuden avainalueiden määrittämiseksi, hän jatkaa.
Laitonta luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppaa koskevat tiedot voitaisiin myös yhdistää tietokantoihin, kuten luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) kauppatietokantaan tai luonnonvaraisten eläinten ja kasvien takavarikointia ja vaaratilanteita koskeviin avoimen lähdekoodin TRAFFIC-tietokantaan (TRAFFIC: Trade Records Analysis of Flora and Fauna in Commerce).
Digitaalisia verkkotietoja voidaan käyttää myös ihmisen ja luonnon vuorovaikutuksen tutkimiseen useista eri näkökulmista.
– Olemme onnistuneesti käyttäneet sosiaalista mediaa koskevia tietoja laittoman villieläinten kaupan tunnistamiseen. Näiden tietojen avulla on mahdollista saada uutta tietoa ihmisen ja luonnon vuorovaikutuksesta ja siitä, miten se vaikuttaa sekä myönteisesti että kielteisesti biologisen monimuotoisuuden suojeluun, sanoo says Professor Enrico Di Minin, senior co-author in the article, from the University of Helsinki.
– Tarvittava teknologia työn toteuttamiseksi on saatavilla, mutta se edellyttää useiden eri alojen ja akateemisten tieteenalojen asiantuntemuksen hyödyntämistä sekä yhteistyötä digitaalisen median yritysten kanssa. Tärkeintä on varmistaa, että tiedot ovat täysin saatavilla, jotta voidaan maksimoida niiden täysi potentiaali maailmanlaajuisen biodiversiteettikriisin ja muiden kestävän kehityksen haasteiden ratkaisemiseksi, hän jatkaa.
Alkuperäinen artikkeli: Soriano-Redondo, A., Correia, R., Barve, V., Brooks, T., Butchart, S.H.M., Hirsch, T., Jarić, I., Kulkarni, R., Ladle, R.J., Vaz, A.S., Di Minin, E. 2024. Harnessing online digital data in biodiversity monitoring. Plos Biology 22(2): e3002497. https://doi.org/10.1371/journal.pbio.3002497
Lisätietoja (englanniksi):
Andrea Soriano-Redondo
Sähköposti: andrea.sorianoredondo@helsinki.fi
Professori Enrico Di Minin
Helsinki Lab of Interdisciplinary Conservation Science -tutkimusryhmä.
Sähköposti: enrico.di.minin@helsinki.fi
Puhelin: +358(0)294150770
Twitter: @EnTembo; @HELICS_Lab
Yhteyshenkilöt
Helsingin yliopiston mediapalvelu
Puh:02941 22622mediapalvelu@helsinki.fiRiitta-Leena InkiViestinnän asiantuntija
Puh:+358 50 448 5770riitta-leena.inki@helsinki.fiKuvat
![Tutkijoiden ehdotus siitä, kuinka verkkosisällöt ja tekoäly voidaan yhdistää uhanalaisten lajien seurantaan.](/data/images/public/3747/70104702/40e5f5ee-a8a1-4051-980f-10334dba76a5-w_240.jpg)
![Etelänkalkkunasarvekas (Bucorvus leadbeateri) Impaloiden (Aepyceros melampus) ympäröimänä Krugerin Luonnonpuistossa Etelä-Afrikassa.](/data/images/public/3747/70104702/dde2cfb6-ebb6-4b29-839b-6cea67d31524-w_240.jpg)
Linkit
Tietoja julkaisijasta
Helsingin yliopisto on yli 40 000 opiskelijan ja työntekijän kansainvälinen yhteisö, joka tuottaa tieteen voimalla kestävää tulevaisuutta koko maailman parhaaksi. Se sijoittuu kansainvälisissä yliopistovertailuissa maailman sadan parhaan yliopiston joukkoon. Monitieteinen yliopisto toimii neljällä kampuksella Helsingissä sekä Lahden, Mikkelin ja Seinäjoen yliopistokeskuksissa. Lisäksi sillä on kuusi tutkimusasemaa eri puolilla Suomea ja yksi Keniassa. Yliopisto on perustettu vuonna 1640.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Helsingin yliopisto
1,5 miljoonan euron ERC-rahoitus kahdeksalle tutkijalle Helsingin yliopistossa5.9.2024 13:03:04 EEST | Tiedote
Arvostetun ERC Starting Grant -rahoituksen saaneet tutkivat muun muassa avaruussäätä ja vankien terveystilastojen manipulointia. Helsingin yliopiston tutkijat ovat menestyneet kilpaillun ERC-rahoituksen saamisessa hyvin.
Energiatehokkaampia muuntajia atomi kerrallaan4.9.2024 14:00:00 EEST | Tiedote
Sähköistyvän maailman hiilijalanjäljestä iso osa syntyy sähkölaitteiden hävikistä. Helsingin yliopiston tutkijat kehittävät uusia materiaaleja, joiden avulla hävikki pienenee minimiin.
Anestesia säätelee aivo-selkäydinnesteen virtausta hiilidioksidia tehokkaammin4.9.2024 07:55:00 EEST | Tiedote
Yleisesti käytetyillä anestesia- ja kipulääkkeillä on merkittäviä vaikutuksia aivo-selkäydinnesteen virtaukseen ja määrään sekä aivojen puhdistumiseen glymfaattisen järjestelmän kautta. Tutkimustulokset saattavat vaikuttaa neurokirurgisen anestesiologian käytäntöihin.
Poissaolot peruskoulussa voivat ennustaa opintojen keskeytymistä ja psyykkistä pahoinvointia3.9.2024 12:45:26 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston ja Jyväskylän yliopiston tutkimushankkeessa on selvitetty peruskoululaisten poissaolojen yhteyttä heidän hyvinvointiinsa, motivaatioonsa ja koulumenestykseensä.
Ennennäkemätön puhujakaarti mielenfilosofeja Helsingissä3.9.2024 09:04:47 EEST | Tiedote
Filosofian alan konferenssi Action in Perception 2024 järjestetään Helsingin yliopistolla 5.–6.9. Tapahtumaan kuuluu avoin paneeli mielen, ruumiin ja teknologian kysymyksistä Tiedekulmassa.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme