Kuurot muistisairaat ihmiset tarvitsevat viittomakielistä tukea
Muistisairaudet koskettavat miljoonia perheitä ympäri maailman. Muistisairaan ihmisen hoidossa kohdataan usein ainutlaatuisia esteitä ja haasteita, kun muistin lisäksi hänen kielellinen kykynsä heikkenee. Kun ihmisen äidinkieli on viittomakieli, hoito on erityisen haastavaa.
![Minna Rantapään kuuro äiti Lahja Kaartti ja sisar Ilona Pääkkölä. Kuva on vuodelta 2014.](/data/images/public/3747/70110519/ceeef158-2ba1-48b4-aa21-86373ae64ff7-w_720.jpg)
Minna Rantapää selvitti väitöskirjassaan, miten kuurojen ihmisten vuorovaikutus muuttuu muistisairauden myötä ja millaista tukea läheiset ja hoitajat viestivät heille. Tutkimus on ensimmäinen tutkimus aiheesta Suomessa.
Muistisairautta koskevissa tutkimuksissa kuurot ovat paitsiossa
Kuurot muistisairaat ihmiset on jätetty monien muistisairautta koskevien tutkimusten ulkopuolelle. Suomessa on noin 3000–5000 kuuroa ihmistä, joista 150–250:llä arvioidaan olevan muistisairaus. Terveydenhuoltohenkilöstö tunnistaa heikosti kohtaamansa ainutlaatuiset vuorovaikutushaasteet.
Rantapään väitöstutkimus auttaa ymmärtämään viittomakielisten vähemmistöryhmää ja pyrkii parantamaan kuuroille muistisairaille ihmisille tarjottavaa tukea. Tutkimus paljastaa ne merkittävät esteet, joita kuurot ihmiset kohtaavat sairastuessaan muistisairauteen, ja kannustaa saavutettavampaan ja räätälöidympään lähestymistapaan kuurojen muistisairaiden hoidossa.
– Tutkimuksessa halusin ymmärtää, miten muistisairaus vaikuttaa kuuroihin ihmisiin. Selvitin, millaisia tuen strategioita läheiset ja hoitajat käyttävät ja miten heidän viestimäänsä tukea voitaisiin vahvistaa, Rantapää kertoo.
Kuuroilla on samat muistisairaudesta johtuvat kognitiiviset ja kielelliset muutokset kuin kuulevilla
Kuulevien muistisairaiden ihmisten tavoin kuuroilla ihmisillä esiintyy muistisairaudesta johtuvia kognitiivisia ja kielellisiä muutoksia. Heillä voi olla vaikeuksia ymmärtämisessä, muistissa ja abstraktissa ajattelussa. He saattavat käyttää sekä viittomakieltä että puhuttua kieltä, mutta kadottavat keskustelun punaisen langan.
Muistisairaudesta johtuen kuurot ihmiset menettävät aloitekykynsä, ja heillä on vaikeuksia osallistua sosiaalisiin ryhmiin. Sairauden edetessä sosiaaliset suhteet voivat vähentyä, mikä johtaa usein syrjäytymiseen.
– Sorminäppäryyden heikkeneminen on merkittävä haaste viittomakielisille muistisairaille ihmisille. Viittomakielet ovat visuaalis-spatiaalisia kieliä, joille on ominaista käden ja vartalon liikkeet, kasvojen ilmeet ja katsekontakti. Sorminäppäryyden heikkeneminen vaikuttaakin heidän kykyihinsä kommunikoida tehokkaasti, Rantapää korostaa.
Tehokkaan hoidon ja tuen antamisessa ratkaisevaa on viittomakielisen kulttuurin ja sen kielellisen erityispiirteen syvällinen ymmärtäminen. Sekä läheisillä että hoitajilla on tärkeä rooli kuurojen muistisairaiden ihmisten tukemisessa. He joutuvat navigoimaan kommunikaation ja muistin muutoksissa samalla, kun he yrittävät ymmärtää jokaisen henkilön yksilöllisiä tarpeita ja mieltymyksiä.
– Viestintästrategiat voivat vaihdella yksilön muistisairauden vaiheen mukaan, mutta olennaista on supportiivinen, empaattinen ja yksilökeskeinen hoito. Hoidon räätälöintiin on syytä panostaa, Rantapää painottaa.
Kuuroille muistisairaille ihmisille supportiivisen ympäristön luominen tarkoittaa ensinnäkin viittomakielistä ympäristöä. Toiseksi tarvitaan vuorovaikutuksen parantamista hoitajien ja kuurojen yksilöiden välillä. Hoitajat ja läheiset tarvitsevat koulutusta niin viittomakielisestä kulttuurista kuin yksilöllisistä kommunikaatiotavoista ja tukistrategioista.
Väitös haastaa terveydenhuollon ammattihenkilöitä, hoitajia ja laajemminkin yhteiskuntaa tunnistamaan viittomakielisen vähemmistön kokemukset ja tarpeet. Kun tunnistetaan kuurojen muistisairaiden ihmisten kulttuurinen ja kielellinen ainutlaatuisuus, voidaan myös luoda supportiivisempia ympäristöjä. Viittomakielisellä sosiaalisella tuella vastataan kuurojen erityisiin kommunikaatiotarpeisiin ja parannetaan heidän hyvinvointiaan ja elämänlaatuaan.
Terveystieteiden maisteri, filosofian maisteri, sairaanhoitaja Minna Rantapää väittelee logopedian alaan kuuluvasta aiheesta Supportive strategies used by family members and formal caregivers in social interaction with deaf people with dementia 8.3.2024 klo 13 Helsingin yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan Biomedicumin salissa 2.
Tietoja väittelijästä
Minna Rantapää on työskennellyt useita vuosia sairaanhoitajana kuurojen muistisairaiden ihmisten parissa. Hänen tutkimukselliset kiinnostuksen kohteensa ovat vuorovaikutus ja tuen viestintä kuurojen muistisairaiden henkilöiden hyvinvoinnin edistämiseksi.
Väitöstutkimusta ovat rahoittaneet Aivosäätiö, Kuurojen Palvelusäätiö, Helsingin yliopisto, Sairaanhoitajaliitto ja Terveystieteiden akateemiset johtajat ja asiantuntijat ry.
Väittelijän yhteystiedot
Minna Rantapää, minna.rantapaa@helsinki.fi, 040 866 7895
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Helsingin yliopiston mediapalvelu
Puh:02941 22622mediapalvelu@helsinki.fiTietoja julkaisijasta
Helsingin yliopisto on yli 40 000 opiskelijan ja työntekijän kansainvälinen yhteisö, joka tuottaa tieteen voimalla kestävää tulevaisuutta koko maailman parhaaksi. Se sijoittuu kansainvälisissä yliopistovertailuissa maailman sadan parhaan yliopiston joukkoon. Monitieteinen yliopisto toimii neljällä kampuksella Helsingissä sekä Lahden, Mikkelin ja Seinäjoen yliopistokeskuksissa. Lisäksi sillä on kuusi tutkimusasemaa eri puolilla Suomea ja yksi Keniassa. Yliopisto on perustettu vuonna 1640.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Helsingin yliopisto
Metsien hiilinieluja ja -varastoja voidaan kasvattaa alhaisin kustannuksin28.8.2024 11:54:23 EEST | Tiedote
Tuoreessa Helsingin yliopiston ja Aalto yliopiston tutkimuksessa etsittiin edullisimpia tapoja kasvattaa metsien hiilinieluja. Tutkijat arvioivat kuinka suurilla kustannuksilla nielujen lisäys on toteutettavissa viivästyttämällä harvennuksia ja pidentämällä kiertoaikoja.
Urheilevien lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja hoito parantavat ennustetta ja selän toimintakykyä21.8.2024 12:14:11 EEST | Tiedote
Lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja liikunnan tauottaminen 4 kuukauden ajaksi mahdollistavat murtumien paranemisen. Valtaosa tutkituista lapsista pystyi palaamaan liikuntaharrastuksensa pariin.
Mustien aukkojen säteily sai selityksen20.8.2024 11:25:36 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston tutkijat onnistuivat siinä, mitä on yritetty jo 70-luvulta lähtien: selittämään mustien aukkojen synnyttämän röntgensäteilyn. Säteily syntyy magneettikenttien kaoottisten liikkeiden ja turbulentin plasmakaasun yhteisvaikutuksesta.
Metsäkato aiheuttaa Afrikan vuoristosademetsissä enemmän lämpenemistä kuin ilmastonmuutos19.8.2024 10:29:11 EEST | Tiedote
Metsäkato on lämmittänyt ilmastoa ja nostanut pilvipeitettä ylemmäs maanpinnasta Afrikan vuoristosademetsissä. Kahdenkymmenen viime vuoden aikana tapahtuneen metsäkadon aiheuttamat muutokset ovat kaksi kertaa voimakkaampia kuin ilmastonmuutoksesta johtuvat vastaavat muutokset.
Imatinibi-lääkitys ei vähentänytkään kuolleisuutta sairaalahoidetuilla koronapotilailla – professori miettii jo seuraavaa pandemiaa16.8.2024 12:51:15 EEST | Tiedote
Tuoreesta Solidarity Finland -tutkimusryhmän tutkimuksesta selviää, että imatinibi-lääkitys ei vähentänyt kuolleisuutta sairaalahoidetuilla COVID-19-potilailla, toisin kuin aiemmin on esitetty. Lisäksi tutkimus osoittaa, että long covid -tyyppiset oireet ovat sairaalahoitoisilla potilailla yleisiä vielä vuoden kuluttua sairastumisesta.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme