Suomalaisilla yrityksillä paljon tekemistä Euroopan tietoturvadirektiivin täytäntöönpanossa
DNA:n ja Telenorin Pohjoismaiden yhtiöiden Norstatilla teettämän yhteispohjoismaisen tutkimuksen mukaan suomalaisilla yrityksillä on runsaasti kehitettävää tietoturvan saralla. Myös uuden NIS2-direktiiviin täytäntöönpanossa on paljon tehtävää.
![DNA:n ja Telenorin Pohjoismaiden yhtiöiden Norstatilla teettämän yhteispohjoismaisen tutkimuksen mukaan yrityksillä on runsaasti kehitettävää tietoturvan saralla.](/data/images/public/1881/70127425/1a50dca9-dadb-4b0a-a3be-af1db17b21b9-w_720.png)
NIS tulee sanoista Network and Information Systems, ja sen tavoitteena on kyberturvallisuuden yhteisen tason varmistaminen kaikkialla Euroopan unionissa. Kyseinen direktiivi tulee Suomessa tämän vuoden kuluessa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Direktiivin vaatimukset koskevat suurta osaa suomalaista yrityksistä joko välittömästi tai alihankintaketjujen kautta.
Tutkimuksen perusteella pohjoismaiset yritykset kokevat tietoturvansa tason ja uhkakuvat samankaltaisena.
Lähes kaikki pohjoismaalaiset yritykset katsovat olevansa jollain tasolla tietoisia kyberuhista
Henkilöstön tietoisuus kyberturvauhista ja niihin oikeanlaisesta reagoinnista on yksi tärkeimmistä kyberturvan osa-alueista, ja NIS2 edellyttääkin entistä parempaa kyberturvan asioiden tiedottamista ja kouluttamista henkilöstölle. Kyselyn perusteella Suomessa noin puolet (49 %) vastaajista mainitsi tarjoavansa tällä hetkellä henkilöstölleen NIS2:n edellyttämää kyberturvaan liittyvää koulutusta. Norjassa koulutusta tarjoaa 61 % yrityksistä ja Ruotsissa sekä Tanskassa noin kolmannes.
”Erityisen huolestuttavana voidaan pitää sitä, että vastausten perusteella palomuurisuojaus puuttuu jopa neljänneksestä yrityksiä. Tästä on syytä olla huolissaan paitsi näiden yritysten itsensä vuoksi, myös niiden verkkopalveluissa asioivien asiakkaiden vuoksi. Kyberturvallisuudessa oma hyvä suojautuminen vähentää myös muiden tartuntariskiä”, toteaa Dominique Akl, DNA:n yritysliiketoiminnassa verkko- ja pilvipalveluratkaisuista vastaava johtaja.
Vastaajista 75 % hyödyntää palomuuria, virustorjunnan jäädessä lähelle samoja lukemia (76 %)
Direktiivin mukaisesti vastuu kyberturvasta on yrityksen johdolla, ja johtohenkilöt voidaan saattaa henkilökohtaiseen vastuuseen laiminlyönneistä. Vastaajista lähes kaikki (95 %) kokivat olevansa jollain tavalla tietoisia kyberturvallisuuteen liittyvistä uhista. Kymmenes (10 %) vastaajista ei kuitenkaan ollut tietoisia siitä, mitä kyberturvaan liittyviä suojaustyökaluja yrityksellä oli ylipäätään käytössään.
Etukäteissuunnitelmat puuttuvat valtaosasta suomalaisia yrityksiä
Voimaan astuessaan NIS2 edellyttää, että kyberturvallisuuteen liittyvät riskit on analysoitu ja tietojärjestelmän turvallisuutta koskevat politiikat on asetettu voimaan. Hieman yli kolmannes (36 %) suomalaisista yrityksistä on tehnyt kyberturvauhkia vastaavat häiriönhallintasuunnitelmat. Tästä huolimatta merkittävä osa (86 %) vastaajista oli varmoja tai melko varmoja siitä, että pystyvät vastaamaan kyberturviin koskeviin häiriöihin.
Vastauksien perusteella on todennäköistä, että suurella osalla suomalaisista yrityksistä on todellisuudessa heikot edellytykset vastata tehokkaasti erilaisiin tietoturvauhkiin.
Kyberturvan parantamisen esteenä resurssit ja osaaminen
NIS2:n vaatimusten täyttäminen edellyttää yrityksiltä entistä enemmän panostusta kyberturvan kehittämiseen ja ylläpitoon.
”Jokaisen yrityksen tulisi toimia direktiivin tarkoitusperien mukaisesti huolimatta siitä velvoittaako direktiivi yritystä suoraan”, Akl sanoo.
Suurimmiksi esteiksi kyberturvakyvykkyyksien parantamiseksi nähtiin resurssien ja rahoituksen puute (25 %), osaaminen (27 %) ja henkilökunnan osaamisvaje (26 %). Suurin osa vastaajista (51 %) katsoi, että kyberturvan resursointia lisätään, mutta ainoastaan 7 % piti resurssoinnin lisäämistä erittäin todennäköisenä.
Lehdistötiedote perustuu Telenor Groupin Norstatilla lokakuussa 2023 teettämään verkkotutkimukseen. Tutkimus kohdennettiin suomalaisiin, norjalaisiin, ruotsalaisiin ja tanskalaisiin yrityksiin, ja sen vastaajina toimivat kohdeyrityksen liiketoiminnasta vastaavat johtajat. Vastaajien kokonaismäärä oli 2134, joista 518 oli Suomessa. Tutkimuksen virhemarginaali on 1,9–4,5 prosenttiyksikköä.
Lisätietoja:
Liite: tutkimusraportti
Dominique Akl, johtaja, verkko- ja pilvipalveluratkaisut, DNA Oyj, puh. 044 044 2602, dominique.akl@dna.fi
DNA:n viestintä, puh. 044 044 8000, viestinta@dna.fi
Kuvat
![DNA:n ja Telenorin Pohjoismaiden yhtiöiden Norstatilla teettämän yhteispohjoismaisen tutkimuksen mukaan yrityksillä on runsaasti kehitettävää tietoturvan saralla.](/data/images/public/1881/70127425/1a50dca9-dadb-4b0a-a3be-af1db17b21b9-w_240.png)
Liitteet
DNA on yksi Suomen johtavista tietoliikenneyhtiöistä. Tehtävämme yhteiskunnassa on yhdistää tärkeimmät. Tarjoamme yhteydet, palvelut ja laitteet koteihin sekä töihin ja pidämme näin huolta yhteiskunnan digitalisaatiosta. DNA:n asiakkaat ovat jo vuosien ajan olleet mobiilidatan käyttömäärissä maailman kärkijoukossa. DNA:lla on noin 3,7 miljoonaa matkaviestin- ja kiinteän verkon liittymäasiakkuutta. Yhtiö on palkittu lukuisia kertoja erinomaisena työantajana ja perheystävällisenä työpaikkana. Vuonna 2023 liikevaihtomme oli 1 067 miljoonaa euroa ja yhtiössä työskentelee noin 1 700 henkilöä ympäri Suomea. DNA on osa Telenoria, joka on Pohjoismaiden johtava tietoliikenneyhtiö. Lisätietoa osoitteessa www.dna.fi - http://www.dna.fi, X:ssä @DNA_fi, Facebookissa @DNA.fi ja LinkedInissä @DNA-Oyj.
Muut kielet
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta DNA Oyj
DNA:n ja Telian 3G-verkko sammuu laajoilla alueilla Itä- ja Pohjois-Suomessa27.8.2024 15:09:52 EEST | Tiedote
DNA:n ja Telian yhteisesti omistaman Suomen Yhteisverkon (SYV) 3G-verkon sammuttaminen jatkuu syyskuussa. 3G-verkon alasajo vapauttaa vanhan tekniikan käytössä olleet taajuudet ja resurssit turvallisemmille ja energiatehokkaammille 4G- ja 5G-verkkoteknologioille, jotka tarjoavat asiakkaille paremman käyttökokemuksen.
DNA:n ja Telian 5G-verkon laajennustyöt jatkuvat entistä laajemmalla alueella Lapissa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Keski-Pohjanmaalla21.8.2024 09:00:00 EEST | Tiedote
Sallan, Pelkosenniemen, Savukosken, Rovaniemen ja Kemijärven, Ylivieskan, Oulaisten ja Toholammin sekä Kannuksen ja Sievin asukkaat pääsevät pian nauttimaan entistä kattavammista yhteyksistä. DNA:n ja Telian yhteisesti omistama Suomen Yhteisverkko Oy (SYV) jatkaa nopean 5G-verkon laajentamista elo-syyskuussa. Samalla myös alueen 4G-yhteydet paranevat.
Corporate customer services for DNA’s copper-based network in Eurajoki and parts of Uusimaa will be terminated in spring 202520.8.2024 08:45:00 EEST | Press release
Copper-based network technology has served telecommunications for over 160 years, but today, its significance is very limited. DNA first announced the replacement of its copper-based networks with more modern cable, fibre optics and mobile solutions in 2021, and work to decommission the old network began the following year. DNA’s remaining copper-based voice communication services will be terminated by the end of 2024 across Finland. The phased decommissioning of copper-based broadband and voice communication services for corporate customers continues, and these services will be terminated in Eurajoki and parts of Uusimaa on 31 March 2025.
DNA:n kupariverkon yritysasiakaspalvelut päättyvät keväällä 2025 osassa Uuttamaata ja Eurajoella20.8.2024 08:45:00 EEST | Tiedote
Kupariverkko on palvellut televiestintää jo yli 160 vuotta, mutta sen merkitys on jäänyt viime vuosina hyvin pieneksi. DNA tiedotti jo vuonna 2021 kupariverkkojensa korvaamisesta moderneilla kaapeli-, valokuitu- ja mobiiliratkaisuilla, ja vanhan verkon purkutyö alkoi vuonna 2022. DNA:n viimeisetkin kuluttajille suunnatut kuparipohjaiset puhepalvelut päättyvät vuoden 2024 loppuun mennessä koko Suomessa. Yritysasiakkaiden osalta kupariverkon laajakaista- ja puhepalvelujen purkutyöt jatkuvat vaiheittain, ja 31.3.2025 nämä palvelut päättyvät osassa Uuttamaata ja Eurajoella.
Viimeisetkin kuluttaja-asiakkaiden kupariverkon lankapuhelinpalvelut päättyvät DNA:lla vuoden 2024 loppuun mennessä15.8.2024 09:30:00 EEST | Tiedote
Kupariverkko on palvellut televiestintää jo yli 160 vuotta, mutta sen merkitys on jäänyt viime vuosina hyvin pieneksi. DNA tiedotti jo vuonna 2021 kupariverkkojensa korvaamisesta moderneilla kaapeli-, valokuitu- ja mobiiliratkaisuilla, ja vanhan verkon purkutyö alkoi 2022. DNA:n viimeistenkin kuluttajille suunnattujen kuparipohjaisten puhepalveluiden päättäminen tapahtuu vuoden 2024 loppuun mennessä koko Suomessa.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme