Sateet ja lämpenevä sää nostavat Pohjalaisjokien virtaamia (Pohjalaismaakunnat)
Lumet sulavat nyt nopeasti pohjalaismaakunnissa. Sään lämpeneminen ja sunnuntain sateet saivat jokien virtaamat nopeaan nousuun etenkin rannikon eteläisimmillä vesistöalueilla. Sunnuntain sademäärät pohjalaisvesistöjen alueella olivat noin 15 mm. Kauhajoen havaintoasemalla sunnuntain sademäärä oli 21 mm.
![Kyrönjoen Malkakoskella. Kuvituskuva.](/data/images/public/69817874/70134029/5808e694-2c39-4cf8-927e-7d4bcd5b4e27-w_720.jpg)
Sääennusteet lupaavat lämmintä säätä ja sateitakin tulevillekin päiville. Tulvavirtaamien ennustetaan nousevan keskimääräistä suuremmaksi. Tulvahuippua odotetaan eteläisemmillä vesistöillä viikon puolivälin paikkeille tai loppuviikolle. Keski-Pohjanmaalle tulvahuippua odotetaan ensi viikon alun paikkeille.
Lapväärtinjoella virtaaman ennustetaan nousevan viikon puolivälissä noin 110 kuutioon sekunnissa, kun keskimääräinen kevättulvavirtaama siellä on 97 m3/s. Jäät Lapväärintinjoen alaosalla lähtenevät liikkeelle näinä päivinä. Närpiönjoen alaosalla virtaaman ennustetaan nousevan tasolle 110-120 m3/s, kun keskimääräinen kevättulva siellä on 90 m3/s.
Kyrönjoella Ilmajoen Nikkolassa vedenkorkeus saattaa ylittää rajan, jolloin tulvaluukut on avattava ja vettä johdettava pengerrysalueille. Kyrönjoen alaosalla virtaaman ennustetaan nousevan noin 350 kuutioon sekunnissa, kun keskimääräinen kevättulvavirtaama siellä on noin 300 m3/s. Kyrönjoen jäiden arvioidaan lähtevän liikkeelle lähipäivinä ja niiden liikkeitä seurataan aktiivisesti. Virtaamat ovat heikentäneet Kyrönjoen jäitä, mutta jääpatojen vaara on edelleen olemassa, koska joen alaosalla on vielä yhtenäinen jääkansi.
Lapuanjon alaosalla virtaaman ennustetaan nousevan torstaina tai perjantaina noin 260 kuutioon sekunnissa, kun keskimääräinen kevättulvavirtaama siellä on noin 200 m3/s. Myös Lapuanjoella vedenpinta saattaa nousta lähelle tulvaluukkujen avauskorkeutta loppuviikolla. Kuortaneenjärven pinnan ennustetaan nousevan ensi viikon puolivälin jälkeen niin paljon, että se saattaa uhata matalimpia loma-asuntoja.
Perhonjoella virtaaman ennustetaan olevan suurimmillaan ensi viikon alussa. Perhonjoen virtaaman Vetelin Tunkkarissa ennustetaan nousevan ensi viikon alussa noin 100-120 kuutioon sekunnnissa. Tunkkarin keskimääräinen kevättulvavirtaama on 94 m3/s. Keski-Pohjanmaalla on merkittävästi lunta jäljellä, koska siellä viime aikojen sulamiset ovat jääneet pieniksi.
Tulvatilanteen helpottamiseksi Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus aloittaa tekojärvien ja säännösteltyjen järvien täyttämisen lähipäivinä mm. Kalajärven ja Liikapuron tekojärviin Kyrönjoella, Hirvijärven ja Varpulan tekojärviin Lapuanjoella sekä Kivi- ja Levalampeen Närpiönjoella. Pitkämön ja Kyrkösjärven tekojärvien täyttäminen Kyrönjoella ajoitetaan tulvahuipun ajankohtaan.
Tulvaherkkien alueiden asukkaiden on syytä varustautua mahdolliseen nopeastikin nousevaan tulvaan. Ohjeita omatoimiseen varautumiseen löytyy esimerkiksi vesi.fi-palvelusta: www.vesi.fi/tulvaohjeet
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Lisätietoja Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksesta:
Johtava vesitalousasiantuntija Katja Haukilehto, puh. 0295 027 794
Vesistöyksikön päällikkö Kim Klemola, puh. 0295 027 829
Linkit
Tietoa julkaisijasta
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus | NTM-centralen i Södra Österbotten
Päätoimipaikka Seinäjoki: Alvar Aallon katu 8, PL 156
Vaasa: Wolffintie 35 | Kokkola: Pitkänsillankatu 15
0295 027 500
http://www.ely-keskus.fi/etela-pohjanmaa
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus on monialainen, alueellinen toimija. Haluamme edistää alueemme elinvoimaa, kestävää kasvua ja hyvää tulevaisuutta sekä hyvinvointia ja sisäistä turvallisuutta. Hoidamme elinkeinoihin, ympäristöön ja liikenteeseen liittyviä tehtäviä asiakkaidemme eli ihmisten, yritysten ja yhteisöjen hyväksi. Teemme työtämme Etelä-Pohjanmaan lisäksi Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan alueilla ympäristö- ja liikenneasioissa.
ELY-keskusten valtakunnallisia tiedotteita voit lukea täältä: ELY-keskukset
NTM-centralen i Södra Österbotten är en branschövergripande, regional aktör. Vi vill främja livskraft, hållbar tillväxt, en god framtid samt välstånd och intern säkerhet i regionen. Vi sköter uppgifter i anslutning till näringslivet, miljön och trafiken för våra kunders, dvs. människors, företags och sammanslutningars bästa. Vi är verksamma utöver i Södra Österbotten även i Österbotten och Mellersta Österbotten i fråga om miljö- och trafikfrågor.
NTM-centralernas riksomfattande pressmeddelanden kan du läsa här: NTM-centralerna
![](/data/images/public/69817874/70134029/3400f490-9348-4d1d-8b03-3d704f19a4b1-w_780.png)
Muut kielet
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus | NTM-centralen i Södra Österbotten
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus on antanut lausunnon EPV Energia Oy:n energiavaraston YVA-ohjelmasta (Etelä-Pohjanmaa)30.8.2024 13:00:00 EEST | Tiedote
EPV Energia Oy suunnittelee CO2-akkuteknologiaan perustuvaa energiavarastoa, joka sijoittuu Laihian Jokiperälle Klipinnevalle Ritarin Hautamaan alueelle. Laitoksella varastoidaan energiaa hyödyntämällä hiilidioksidia varastoimisen väliaineena.
Beaktande av flodpärlmusslor på NTM-centralen i Södra Österbottens verksamhetsområde (landskapen i Österbotten)29.8.2024 14:36:20 EEST | Tiedote
Flodpärlmusslan är en storväxt blötdjursart som lever på bottnen av strömmande vatten. Flodpärlmusslan växer långsamt och den kan bli till och med 280 år gammal. I Finland är flodpärlmusslan en starkt hotad art och arten fridlystes som första ryggradslösa art år 1955. På basis av naturvårdslagen och -förordningen är flodpärlmusslan en hotad, särskilt skyddad och fridlyst art. På NTM-centralen i Södra Österbottens verksamhetsområde finns flodpärlmusslor i två åar, dvs. Lappfjärds å-Storå och Esse å.
Jokihelmisimpukoiden huomiointi Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen toimialueella (Pohjalaismaakunnat)29.8.2024 14:36:20 EEST | Tiedote
Jokihelmisimpukka eli raakku on virtaavien vesien pohjalla elävä suurikokoinen nilviäislaji. Raakku kasvaa hitaasti ja se voi elää jopa 280-vuotiaaksi. Suomessa raakku on erittäin uhanalainen laji, ja se rauhoitettiin ensimmäisenä selkärangattomana lajina vuonna 1955. Raakku on luonnonsuojelulain ja -asetuksen perusteella uhanalainen, erityisesti suojeltu ja rauhoitettu laji. Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen alueella sijaitsee kaksi raakkujokea; Lapväärtin-Isojoki ja Ähtävänjoki.
Under sommaren var algläget varierande på grund av växlande väderlek (landskapen i Österbotten)29.8.2024 13:35:51 EEST | Tiedote
NTM-centralen i Södra Österbottens alguppföljning inleddes i början av juni i Södra Österbotten, Österbotten och Mellersta Österbotten. I vårt område följs algläget upp varje vecka på fasta kontrollplatser från juni till september. NTM-centralen i Södra Österbotten meddelar om situationen på torsdagar åtminstone till slutet av augusti.
Kesän sinilevätilanne oli muuttuvien säiden seurauksena vaihteleva (Pohjalaismaakunnat)29.8.2024 13:35:51 EEST | Tiedote
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen sinileväseuranta alkoi kesäkuun alussa Etelä-Pohjanmaan, Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan alueella. Alueemme sinilevätilannetta seurataan pysyvillä havaintopaikoilla viikoittain kesäkuusta syyskuuhun, ja Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus tiedottaa tilanteesta aina torstaisin elokuun loppuun asti.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme