Suomen ekosysteemiobservatorio tuo luontotiedon kaikkien saataville
Luontotiedon tarve yhteiskunnassa on viime vuosina kasvanut voimakkaasti, sillä päätöksenteko edellyttää usein yhä tarkempaa, ajantasaisempaa ja monipuolisempaa tietoa luonnosta. Suomen ekosysteemiobservatorio -hankkeessa yhteiskunnan tiedontarpeisiin on vastattu muun muassa rakentamalla yhteinen ja kattava Luontotieto.fi-palvelualusta. Lisäksi hankkeen myötä luontotietoa koordinoimaan on perustettu eri organisaatiot yhdistävä ryhmä, jollaista Suomessa ei ole aiemmin ollut.
![Neljä ulkoiluasuista tutkijaa seisoo kesäisellä suolla pilvisen taivaan alla.](/data/images/public/69819243/70140571/8c6b8215-0368-433d-b955-f1e7c3fadc34-w_720.jpg)
Luontotiedon merkitys yhteiskunnassa on kasvanut voimakkaasti viime vuosina. Luonnon monimuotoisuus ja ekosysteemien toiminta ymmärretään ekologisesti kestävän yhteiskunnan, luonnonvarojen kestävän käytön, vihreän talouden sekä tietysti luonnonsuojelun perusedellytyksenä. Kansainväliset biodiversiteettisopimukset, Euroopan unionin biodiversiteettistrategia sekä kansallinen ja paikallinen päätöksenteko niin julkisella kuin yksityisellä sektorilla edellyttävät yhä tarkempaa, ajantasaisempaa ja monipuolisempaa tietoa luonnosta.
Suomen ekosysteemiobservatorio -hankkeessa (Finnish Ecosystem Observatory, FEO, 2020–2024) kartoitettiin biodiversiteetti- ja ekosysteemitiedon nykytila Suomessa. Hankkeessa selvitettiin maastohavaintoihin, kaukokartoitukseen, molekyylibiologisiin menetelmiin ja mallinnukseen perustuvien seurantamenetelmien käyttöä sekä arvioitiin niiden tulevia käyttömahdollisuuksia.
”Luonnosta tarvitaan nykyistä paljon laaja-alaisemmin ja ketterämmin tietoa yhteiskunnan kestävyysmurroksen tarpeisiin, kuten esimerkiksi yritysten ympäristöjalanjäljen laskentaan. Suomen ekosysteemiobservatorio tarjoaa erinomaisen palvelualustan erilaisille luontotiedon käyttäjille”, sanoo Suomen ympäristökeskuksen pääjohtaja Leif Schulman.
”Nyt on saatu valmiiksi Suomen Lajitietokeskus, jossa onnistuimme kokoamaan lajitiedon yhtenäiseksi ja avoimeksi kokonaisuudeksi. Seuraavaksi on aika kehittää luontotyyppi- ja ekosysteemitiedolle vastaavia, tiedon käyttöä helpottavia ratkaisuja”, Schulman jatkaa.
Luontotiedon kokoaminen edellyttää laaja-alaista yhteistyötä
Suomen ekosysteemiobservatorio -hankkeessa on tehty yhteistyötä erilaisten luontotietoa tuottavien ja käyttävien tahojen kanssa.
”Esimerkiksi Ilmatieteen laitoksen kanssa olemme kehittäneet ympäristö-DNA:n seurantaan ja mallinnukseen perustuvia menetelmiä, joiden avulla sienien esiintymisalueita voidaan arvioida ilmassa olevien itiöiden perusteella, ja rakentaneet jakelukanavaa säätutka-aineistoista johdetuille lintujen ja hyönteisten liikkumistiedoille. Luonnonvarakeskuksen kanssa olemme kehittäneet ja testanneet mittareita, joilla luonnon monimuotoisuudesta saadaan uutta tietoa osana valtakunnan metsien inventointia”, kertoo hankkeen vastuullinen johtaja, tutkimusprofessori Petteri Vihervaara Suomen ympäristökeskuksesta.
Luontotiedon erilaisia käyttötapoja on viety eteenpäin muun muassa Tilastokeskuksen koostaman ekosysteemitilinpidon osalta, Suomen luonto- ja ympäristökoulujen liitto ry:n kouluille suunnatuissa Mappa-palvelun koulutusmateriaaleissa sekä Joona ja Tapani Toivasen audiovisuaalisessa taideproduktiossa.
”Yksi hankkeen vaikuttavimmista tuloksista on luontotiedon kansallisen koordinaatioryhmän perustaminen. Tässä Lukki koordinaatioryhmässä on mukana 17 organisaatiota, ja se toteuttaa Suomen luontotiedon kehittämisohjelmaa”, kertoo Vihervaara.
Biodiversiteetti- ja ekosysteemiseurantoja kehitetään yhä vahvemmin yhteistyössä kansainvälisten verkostojen ja Euroopan unionin kanssa. Ympäristöministeriö on toiminut FEO-hankkeen pääasiallisena rahoittajana.
”FEO-hankkeen kokonaisbudjetti on ollut yli 6,3 miljoonaa euroa, mikä on ympäristöministeriön mittapuulla tavanomaista suurempi panostus luontotiedon kehittämiseen Suomessa”, kertoo ympäristöministeriön tutkimusjohtaja Laura Höijer.
”Tämän investoinnin myötä Suomi on edelläkävijä eurooppalaisten maiden joukossa luontoseurantojen koordinoinnin sekä tiedonhallinnan osalta”, Höijer jatkaa.
Höijer pitää hienona saavutuksena sitä, että esimerkiksi yli 40 maan muodostamassa eurooppalaisessa biodiversiteettikumppanuusohjelmassa (Biodiversa+) Suomessa kehitettyjä menetelmiä ja luontoratkaisuja seurataan ja monistetaan laajasti.
”Esimerkiksi FEO-hankkeen yhteydessä päivitetyt ja automatisoidut Luonnontila-sivuston indikaattorit ovat ainutlaatuinen osoitus kansalaisten tekemien luontohavaintojen jalostamisesta tieteen avulla yhteiskuntaa ja kestävyystavoitteita laaja-alaisesti palvelevaksi tietokokonaisuudeksi”, hehkuttaa Höijer.
Luontotiedot löytyvät jatkossa yhdestä paikasta
Luontotietojen saatavuuden, löydettävyyden ja yhteentoimivuuden parantamiseksi FEO-hanke tuotti Luontotieto-sivuston, jonka kautta on löydettävissä kattavasti luonto- ja luontotyyppitietoa. Uudelta sivustolta avautuu myös kokonaiskuva maamme biodiversiteetti- ja ekosysteemiseurannoista sekä muita tietoa kokoavia verkkopalveluita, kuten Luonnontila-indikaattorit ja luontotyyppien punaisen kirjan verkkopalvelu, joka kokoaa luontotyyppien uhanalaisuusarvioinnin tiedot digitaaliseen muotoon.
Lisäksi vanhoja paperisia luontotyyppiaineistoja digitoitiin paikkatietomuotoon ja julkaistiin aiemmin julkaisemattomia luontotyyppien esiintymäaineistoja muun muassa soista ja lehdoista. Luontotyyppitiedon kansallisen hallinnoinnin osalta laadittiin kokonaisarkkitehtuurin kuvaus. Hankkeessa selvitettiin myös mahdollisia ratkaisuja kuntien luontotiedon tehokkaampaan hyödyntämiseen ja testattiin digitaalista luontoselvitysten tallennusalustaa.
”Nyt rakennetun yhteistyömallin avulla tuetaan elinympäristöjen tilan laajamittaista seurantaa, arviointia ja tutkimusta, sekä niitä koskevien tietojen hallintaa. Tästä on hyvä jatkaa ja syventää yhteistyötä suomalaisen luonnon hyväksi”, tutkimusprofessori Petteri Vihervaara summaa.
Suomen ekosysteemiobservatorion juhlaseminaari pidetään Suomenlinnassa 17.4.2024 klo 9–17, ja sitä voi seurata striimattuna Syken Youtube-kanavalta.
Seminaarin ohjelma löytyy täältä: https://feosuomi.fi/feon-loppuseminaari-17-4/
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Lisätietoja:
Petteri Vihervaara, tutkimusprofessori, Suomen ympäristökeskus, etunimi.sukunimi@syke.fi, p. 0295 251 740
Ida Palmroos, projektikoordinaattori, Suomen ympäristökeskus, etunimi.sukunimi@syke.fi, p. 0295 252235
Peter Kullberg, ryhmäpäällikkö, Suomen ympäristökeskus, etunimi.sukunimi@syke.fi, p. 0295 251 965
Laura Höijer, tutkimusjohtaja, ympäristöministeriö, etunimi.sukunimi@gov.fi, p. 0295 250 139
Joona Lehtomäki, erityisasiantuntija, ympäristöministeriö, etunimi.sukunimi@gov.fi, p. 0295 250 016
Aino Laine, viestintäpäällikkö, Suomen ympäristökeskus, etunimi.sukunimi@syke.fi, puh. 0295 525 2138
Mediapalvelu Suomen ympäristökeskuksessa
Suomen ympäristökeskuksen mediapalvelu välittää tietoa ympäristökeskuksessa tehtävästä tutkimuksesta, auttaa toimittajia löytämään asiantuntijoita haastateltaviksi ja tarjoaa valokuvia median käyttöön.
Yhteydenottoihin vastaavat viestintäasiantuntijat. Palvelemme arkisin klo 9-16.
Linkit
- Hankkeessa tuotettu Luontotieto-palvelualusta
- Linkki Suomen ekosysteemiobservatorion juhlaseminaarin striimaukseen 17.4.2024 klo 9–17
- Suomen ekosysteemiobservatorio – kansallinen toimintamalli luontotiedon tuotantoon, synteesiin ja käyttöön : Suomen ekosysteemiobservatorio -hankkeen loppuraportti
- Hankkeen nettisivut: feosuomi.fi
Suomen ympäristökeskus – Teemme tiedolla toivoa.
Suomen ympäristökeskus
Latokartanonkaari 11
00790 Helsinki
0295 251 000
https://www.syke.fi/fi-FI
On aika siirtyä yksittäisten ympäristöongelmien ratkaisemisesta koko yhteiskunnan läpileikkaavaan kestävyysmurrokseen. Suomen ympäristökeskus (Syke) vaikuttaa tutkimuksella, tiedolla ja palveluilla kestävän yhteiskunnan rakentamiseen. Suomen ympäristökeskus on valtion tutkimuslaitos, jossa työskentelee noin 700 asiantuntijaa ja tutkijaa Helsingissä, Oulussa, Jyväskylässä ja Joensuussa.
![](/data/images/public/69819243/70140571/baa45ef9-1a5e-45bd-9967-d7eef292027f-w_780.png)
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Suomen ympäristökeskus
Storskarvsbeståndet i Finland ökade med över tio procent29.8.2024 14:06:56 EEST | Tiedote
Sommaren 2024 räknades cirka 31 950 storskarvbon i Finland. Det finska häckningsbeståndet ökade med 14 procent, alltså med cirka 4 035 bon. Uppenbarligen har inflödet av skarvar från andra Östersjöländer börjat redan föregående år. Denna inflyttning har ökat det häckande beståndet med cirka en fjärdedel efter en relativt stabil period 2015–2022. Målet med långsiktig uppföljning och forskning är att stödja socialt, ekologiskt och ekonomiskt hållbar samexistens med skarvar genom information av hög kvalitet.
Finland’s Great Cormorant population grew by more than ten per cent29.8.2024 14:02:48 EEST | Press release
Approximately 31,950 cormorant (Phalacrocorax carbo sinensis) nests were counted in Finland during the summer 2024. The Finnish breeding population increased by 14 per cent (about 4,035 nests) from the previous summer. Apparently, the influx of cormorants from other Baltic Sea countries started already in the previous year and has now increased the breeding population by about a quarter after a relatively stable period in 2015–2022. The aim of long-term monitoring and research is to support socially, ecologically, and economically sustainable coexistence with cormorants by providing high-quality information.
Suomen merimetsokanta kasvoi yli kymmenen prosenttia29.8.2024 12:01:16 EEST | Tiedote
Kesällä 2024 merimetson pesiä laskettiin Suomessa noin 31 950 kappaletta. Pesimäkanta kasvoi edelliskesästä 14 prosenttia, noin 4 035 pesää. Ilmeisesti jo viime vuonna alkanut tulomuutto muista Itämeren maista on kasvattanut pesimäkantaa noin neljänneksellä melko vakaan jakson 2015–2022 jälkeen. Pitkäjänteisen seurannan ja tutkimuksen tavoitteena on tukea merimetson ja ihmisen sosiaalisesti, ekologisesti ja taloudellisesti kestävää rinnakkaiseloa.
Sammandrag av den riksomfattande översikten över cyanobakterier juni–augusti 2024: I år observerades blomningar av cyanobakterier särskilt i öppna havsområden och vid kusten, i insjöarna varierade algläget29.8.2024 08:30:00 EEST | Tiedote
Den varma försommaren tidigarelade observationerna av cyanobakterier (blågröna alger) särskilt i Finska vikens havsområden. Blomningarna av cyanobakterier nådde sin kulmen i de södra och sydvästra kust- och havsområdena under juni–juli. Algläget i insjöarna varierade under sommaren till följd av det varierande vädret, och de rikligaste blomningarna observerades i huvudsak i södra och mellersta Finland.
Summary of the national blue-green algae monitoring June-August 2024: This year, blue-green algae blooms were observed especially in open sea and coastal areas, whereas the blue-green algae situation in inland waters varied29.8.2024 08:30:00 EEST | Press release
The warm weather in early summer brought forward blue-green algae observations, especially in the sea areas of the Gulf of Finland. In southern and south-west coastal and open sea areas, the peak of blue-green algae blooms was in June and July. The blue-green algae situation in inland waters varied, as a result of varying weather during the summer, and the most abundant blue-green algae blooms were observed mainly in Southern and Central Finland.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme