Presidentinvaaleissa aktiivisimpia äänestäjiä olivat suurituloiset ja korkeasti koulutetut
Suurituloiset äänestivät presidentinvaaleissa selvästi vilkkaammin kuin pienituloiset. Samaten korkeasti koulutetut olivat aktiivisempia kuin perus- tai toisen asteen koulutuksen suorittaneet, selviää Tilastokeskuksen presidentinvaalit-tilaston tiedoista.
Ylemmän korkeakoulututkinnon tai tutkijakoulutuksen suorittaneiden äänestysprosentti nousi molemmissa vaaleissa yli 90 %:n. Ensimmäisessä vaalissa se oli peräti 33,7 prosenttiyksikköä korkeampi kuin vain perusasteen koulutuksen suorittaneilla.
”Tulot, koulutus ja ikä vaikuttavat meillä äänestysaktiivisuuteen kaikissa vaaleissa. Tässä ei juuri ole eroja viime vuosien vaaleissa. Vaalien välillä toki erot ryhmien aktiivisuudessa voivat kaventua tai suurentua, mutta iso kuva ei käytännössä muutu”, sanoo Tilastokeskuksen yliaktuaari Sami Fredriksson.
Ylimpään tuloviidennekseen kuuluneista äänesti ensimmäisessä vaalissa 87,2 % ja toisessa 83,8 %. Alimmassa viidenneksessä ensimmäisen vaalin äänestysaktiivisuus oli 62,0 % ja toisen vaalin 57,0 %. Tulotiedot on saatu viimeksi vahvistetusta verotuksesta vuodelta 2022, ja ne viittaavat käytettävissä oleviin rahatuloihin.
”Mitä korkeampi äänestysprosentti on, sitä enemmän äänestysaktiivisuus tyypillisesti kasvaa passiivisemmissa ryhmissä. Esimerkiksi perinteisesti aktiivisimmassa ikäryhmässä, yli 70-vuotiaissa, äänestysaktiivisuuden ero presidentinvaalien ja vuoden 2023 eduskuntavaalien välillä oli melko pieni. Nuoremmissa ikäluokissa aktiivisuus nousi suhteellisesti enemmän”, kertoo Tilastokeskuksen yliaktuaari Minna Wallenius.
Kaiken kaikkiaan presidentinvaalien ensimmäisessä vaalissa äänestettiin vilkkaammin kuin toisessa vaalissa. Ikäryhmistä matalin äänestysaktiivisuus oli 19-vuotiailla miehillä, 54,2 % ensimmäisessä ja 46,0 % toisessa vaalissa. Sekä miesten että naisten äänestysaktiivisuus laski toisessa vaalissa eniten 18-vuotiaiden ikäryhmässä – miehillä jopa 12,0 prosenttiyksikköä. Vieraskielisten äänestysaktiivisuus jäi selvästi kotimaisia kieliä äidinkielenään puhuvia matalammaksi.
Äänestäneiden taustatiedoista voidaan saada tilastotietoa ennakkoon äänestäneistä koko maassa sekä vaalipäivänä äänestäneistä niiltä äänestysalueilta, joilla on käytössä sähköinen äänioikeusrekisteri. Tiedot ovat näin melko edustavia lukuun ottamatta muutamien suurten kaupunkien aliedustusta. Esimerkiksi Helsingin vaalipiirissä sähköinen rekisteri on käytössä vain kahdella äänestysalueella.leipis
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Minna WalleniusYliaktuaari
Puh:0295 512 749minna.wallenius@stat.fiLinkit
Tietoja julkaisijasta
Tilastokeskus
Työpajankatu 13
00580 HELSINKI
Vaihde 029 551 1000
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Tilastokeskus
Suomen nouseva työttömyys on poikkeus EU-maissa13.8.2024 07:23:03 EEST | Tiedote
EU-maiden työttömyys on viime vuosina pysynyt entisellä tasollaan ja työllisyys jopa kohentunut. Suomessa työttömyys on viimeksi kuluneen vuoden aikana kuitenkin kasvanut EU-maista toiseksi nopeimmin Liettuan jälkeen, kirjoittaa Tilastokeskuksen asiantuntija Pertti Taskinen Tieto&trendit-artikkelissaan.
Kutsu: Pohjois-Savo ja sen kunnat tilastoissa 3.9.2024, Tilastokeskuksen medialounas12.8.2024 09:59:19 EEST | Kutsu
Mitkä Pohjois-Savon kunnat ovat muuttoliikkeen voittajia, entä mihin ihmiset sijoittuvat tutkinnon suorittamisen jälkeen? Miten alueen kuntien yrityksillä menee – työllistäjinä tai tuottavuudessa?
Työttömyyden uhka varjostaa kulutushalukkuutta29.7.2024 08:01:24 EEST | Tiedote
Kuluttajien luottamusindikaattori säilyi lähes ennallaan heinäkuussa: saldoluku on -7,2, kun se kesäkuussa oli -7,6. Vuosi sitten heinäkuun lukema oli -8,8. Luottamus yleisen työttömyystilanteen kehitykseen on edelleen heikkoa.
Pieni positiivinen pilkahdus syntyvyydessä alkuvuonna – lasku tasaantunut25.7.2024 08:00:56 EEST | Tiedote
Suomessa syntyi tammi-kesäkuussa 21 719 lasta, mikä on 465 lasta enemmän kuin vuosi sitten. Myös kokonaishedelmällisyysluku on kohonnut aavistuksen verrattuna vuoden 2023 tasoon.
Inflaatio hidastuu edelleen – elintarvikkeiden hinnat viime vuoden tasolla15.7.2024 08:01:45 EEST | Tiedote
Kuluttajahintojen vuosimuutos oli kesäkuussa 1,3 %, kun se vuoden alussa tammikuussa oli 3,3 %. Euroopan keskuspankin EKP:n käyttöön tuotettavan yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) vuosimuutos oli kesäkuussa 0,5 %, kun se vuoden alussa oli 1,1 %.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme