Skillnaderna i sjukfrekvens och arbetsoförmåga mellan kommunerna är störst i geografiskt utbredda välfärdsområden
Sjukdomsfrekvensen och arbetsoförmågan är störst i Norra Savolax och Norra Karelen. Samtidigt är också skillnaderna mellan kommunerna störst geografiskt utbredda välfärdsområden. Sjukfrekvensen och arbetsoförmågan går dock inte lika starkt hand i hand i alla områden, visar de senaste resultaten av det nationella hälsoindexet.
Skillnaderna mellan kommunerna i fråga om arbetsoförmåga och förekomsten av olika sjukdomar är betydande. Det finns också stora skillnader inom välfärdsområdena. Skillnaderna i sjukfrekvensen mellan kommunerna är störst i de geografiskt utbredda välfärdsområdena i Norra och Östra Finland. I de geografiskt mindre välfärdsområdena i Södra Finland är variationen inom området mellan kommunerna däremot minst.
– Delvis beror skillnaderna på att det i geografiskt större områden finns fler kommuner med litet invånarantal, där också slumpmässiga variationer påverkar resultaten. Tjänsteinnehavarna som ansvarar för välfärdsområdenas tjänster ska utreda vad skillnaderna beror på: finns det till exempel skillnader mellan kommunerna i fråga om hur lätt det är att få tillgång till tjänsterna eller om skillnaderna beror på andra faktorer som påverkar hälsan, säger ledande sakkunnig Päivikki Koponen vid Institutet för hälsa och välfärd (THL).
Även i fråga om arbetsoförmåga är skillnaderna mellan kommunerna inom välfärdsområdena störst i de geografiskt utbredda välfärdsområdena Norra Savolax, Lappland och Kajanaland.
Skillnaderna i sjukfrekvens och arbetsoförmåga är dock inte helt likadana. Till exempel i Norra Karelen och Birkaland är arbetsoförmåga i förhållande till genomsnittet i hela landet mer allmän än sjukfrekvensen, medan sjukfrekvensen i Norra Österbotten är mycket allmän jämfört med genomsnittet i hela landet, men skillnaden i arbetsoförmågan är mindre än i hela landet.
Sjukfrekvensen är inte nödvändigtvis förknippad med arbetsoförmåga, men det är alltid en sjukdom som ligger till grund för att få förmåner på grund av arbetsoförmåga. Till exempel i Norra Karelen och Birkaland är arbetsoförmågan vanligare än sjukfrekvensen jämfört med genomsnittet i hela landet, det finns många som får förmåner på grund av arbetsförmåga. I Norra Österbotten är situationen den motsatta: sjukfrekvensen är större men arbetsoförmågan mindre än i hela landet i genomsnitt. Invånarna i Norra Österbotten har fått sysselsättning trots sjukfrekvensen. Detta påverkas förutom av områdets åldersstruktur även av arbetslösheten och andra bakgrundsfaktorer till sysselsättningen.
Den informationen framgår av det nationella hälsoindexet som uppdaterats med uppgifterna för 2020–2022 och som är en informationshelhet som publicerats av THL, Folkpensionsanstalten (FPA), Pensionsskyddscentralen och Statistikcentralen. Den omfattar flera indikatorer som beskriver de regionala skillnaderna i sjukfrekvensen och arbetsoförmågan i Finland.
De regionala skillnaderna i sjukligheten är proportionellt sett störst i fråga om alkoholsjukdomar, sjukdomar i rörelseorganen och psykisk hälsa
I granskningen mellan välfärdsområdena konstaterades i Norra Savolax klart fler allvarliga problem med den psykiska hälsan samt sjukdomar i stöd- och rörelseorganen än i hela landet. Alkoholsjuklighet var vanligast i Södra Karelen, men klart vanligare även i Norra Karelen jämfört med andra områden. I mentalvårdsindexet var skillnaderna mellan kommunerna särskilt stora.
Det finns många faktorer bakom de regionala skillnaderna i sjukfrekvens och arbetsoförmåga som påverkar hälsan och funktionsförmågan. Dessa är levnadsvanor, såsom rökning, alkoholbruk, motion och kostvanor samt tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster. Däremot återspeglas också sysselsättning och ekonomisk situation samt utbildning i befolkningens hälsa och funktionsförmåga.
Även en välfungerande hälsovård kan synas som en högre sjukfrekvens när sjukdomar screenas, upptäcks och behandlas effektivt. På motsvarande sätt påverkas förekomsten av arbetsoförmåga av tillgången till hälso- och sjukvårdstjänster, som bland annat beror på företagshälsovårdens omfattning.
– Det är bra att beakta skillnaderna i sjukfrekvensen mellan kommunerna i regionerna när välfärdsområdenas servicenät planeras. Man måste se till att det finns tillgång till nödvändig vård på olika håll i området. Välfärdsområdenas fullmäktige ansvarar för de strategiska besluten om hur hälso- och välfärden planeras och genomförs i samarbete med i synnerhet de kommuner där indextalen är högre än andra, säger Päivikki Koponen.
Betydande regionala skillnader i tillgången till yrkesinriktad rehabilitering
Den regionala variationen i arbetsoförmågan har förblivit oförändrad jämfört med tidigare publicerade uppgifter från 2019–2021". Arbetsoförmågan är betydligt vanligare i Norra Savolax och Kajanaland än på andra håll. Av kommunerna i Norra Savolax är arbetsoförmågan klart högre än genomsnittet i området, särskilt i Rautavaara, Tuusniemi och Kaavi.
Det finns stora skillnader mellan välfärdsområdena i hur stor del av befolkningen som FPA har beviljat yrkesinriktad rehabilitering. De vanligaste positiva besluten hittas i Norra Karelens välfärdsområde och dess kommuner, i synnerhet i Outokumpu.
– FPA:s beslut om beviljande av yrkesinriktad rehabilitering har under de senaste åren ökat betydligt i kommunerna med en yngre åldersstruktur. Bakom de regionala skillnaderna i arbetsoförmåga finns många faktorer som man kan påverka genom FPA:s yrkesinriktade rehabilitering, säger överläkare Riitta Luoto vid FPA.
Nyckelord
Andra språk
Följ Kela/FPA
Abonnera på våra pressmeddelanden. Endast mejladress behövs och den används bara här. Du kan avanmäla dig när som helst.
Senaste pressmeddelandena från Kela/FPA
FPA valde Gofore som partner för att genomföra modellen med en enda ansökan28.8.2024 14:30:00 EEST | Tiedote
FPA främjar modellen med en enda ansökan i enlighet med den tidsplan som fastställts i regeringsprogrammet. FPA valde Gofore Abp som sin partner för genomförandet genom en konkurrensutsättning. Målet är att kunderna i framtiden enkelt kommer att kunna ansöka om flera olika förmåner med en och samma ansökan.
Kela valitsi Goforen kumppanikseen toteuttamaan yhden hakemuksen mallia28.8.2024 14:30:00 EEST | Tiedote
Kela edistää yhden hakemuksen mallia hallitusohjelman aikataulun mukaisesti. Kela valitsi kilpailutuksen kautta toteutuskumppaniksi Gofore Oyj:n. Tavoitteena on, että asiakas voi hakea jatkossa useita eri etuuksia helposti samalla hakemuksella.
Kela selects Gofore as partner for implementation of single benefit application model28.8.2024 14:30:00 EEST | Press release
Kela is working on a single benefit application model in accordance with the time frame set in the Government Programme. Through a competitive tendering process, Kela has selected Gofore Oyj as its partner for the implementation. The aim of the single benefit application service is that the customer can apply for several benefits using a single application form.
Anbudsförfarandet för den nya Tuike-familjerehabiliteringen har inletts28.8.2024 09:45:00 EEST | Tiedote
FPA har inlett ett anbudsförfarande för den nya Tuike-familjerehabiliteringen samt för utvecklingen av den. Tuike-familjerehabiliteringen är avsedd för familjer där barnet har insjuknat i en hjärtsjukdom eller i cancer, har genomgått eller väntar på en organtransplantation, eller har fått en traumatisk hjärnskada. Anbudsförfarandet är öppet till 12.9.2024.
Uuden Tuike-perhekuntoutuksen tarjouskilpailu on alkanut28.8.2024 09:45:00 EEST | Tiedote
Kela on käynnistänyt tarjouskilpailun, joka koskee uutta Tuike-perhekuntoutusta ja sen kehittämistyötä. Tuike-perhekuntoutus on tarkoitettu perheille, jossa lapsi on sairastunut sydänsairauteen tai syöpään, on saanut elinsiirron tai odottaa elinsiirtoa tai on saanut traumaattisen aivovamman. Tarjouskilpailu on avoinna 12.9.2024 saakka.
I vårt pressrum kan du läsa de senaste pressmeddelandena, få tillgång till pressmaterial och hitta kontaktinformation.
Besök vårt pressrum