Puhtaan energian talous voi kannatella Suomen horjuvaa hyvinvointia
Suomella on kaikki edellytykset nousta energiamurroksen johtajaksi Euroopassa, ja kasvattaa Suomen kansantaloutta jopa 40 miljardilla eurolla. Energiateollisuuden visio menestyvän Suomen energiatulevaisuudesta katsoo vuoteen 2040, jolloin puhdas, kotimainen energia kasvattaa maamme kilpailukykyä ja hyvinvointia.
![Kuvituskuva energiasta ja sähköistymsiestä, joka tuottaa yhteiskunnalle taloudellista hyötyä.](/data/images/public/69820371/70214076/a01b2db7-5529-45ec-9f44-0ca7a35ae696-w_720.png)
Energiateollisuuden arvion mukaan vuonna 2040 Suomen taloutta siivittävät teollisuus ja palvelut, jotka perustuvat puhtaaseen sähköön, vetyyn ja talteenotettuun hiilidioksidiin. Talouden perustana on puhdas, toimitusvarma ja kilpailukykyinen energia. Sähkön osuus energianlähteenä on lähes kolminkertainen vuoteen 2023 verrattuna. Teollisuuden ja palveluiden sivutuotteena syntyvä lämpö pitää suomalaiset kodit lämpiminä päästöttömästi.
Näin ennustetaan Energiateollisuuden tänään julkaistussa visiossa menestyvän Suomen energiatulevaisuudesta vuonna 2040.
Puhtaan energian tuotanto moninkertaistuu
Energiateollisuuden vision toteutuminen edellyttää sitä, että puhtaan sähkön tuotanto kasvaa 2,8-kertaiseksi verrattuna vuoteen 2023. Ydinvoimaa tarvittaisiin yhden Olkiluoto 3:n verran lisää, ja tuulivoimaa yli 10 kertaa enemmän kuin viime vuonna tuotettiin. Myös aurinkovoimaa tarvitaan yli kymmenkertainen määrä viime vuoteen verrattuna.
Tuotannon kasvu edellyttää teollisuuden investointeja ja sen myötä kysynnän kasvua sekä sujuvaa sääntelyä ja luvitusta. Tarvitaan myös uusia teknologioita, kuten merituulivoimaa, pumppuvoimaloita, pienydinvoimaa, tehokkaita energiavarastoja ja vedyn monipuolista hyödyntämistä.
– Ratkaisu päästöjen vähentämiseen teollisuudessa ja liikenteessä on sähköistyminen, ja se merkitsee sähkön kulutuksen merkittävää kasvua. Tämä haastaa koko energia-alaa ajattelemaan uudella tavalla, ja olemme siihen valmiita, toteaa Energiateollisuus ry:n puheenjohtaja ja Helenin toimitusjohtaja Olli Sirkka.
– Tuulivoima, pienydinvoima ja orastava vetytalous tarjoavat lupaavimmat kasvunäkymät, mutta muutokset ovat nopeita. Onnistuminen edellyttää ketteryyttä sekä sähkön kysynnän ja tuotannon investointien ajoitusten osumista samalle lankulle, Sirkka jatkaa.
Verkot mahdollistavat murroksen
Suomen selviytyminen voittajaksi kovenevassa kilpailussa puhtaan siirtymän investoinneista edellyttää vahvoja energiaverkkoja ja lisää siirtoyhteyksiä. Vuoteen 2040 mennessä Suomeen tulee rakentaa ainakin kymmenen uutta pohjois-eteläsuuntaista kantaverkkoyhteyttä. Lisäksi sähkönjakeluverkkojen kapasiteettia on kasvatettava 160 prosenttia vuoteen 2023 verrattuna. Myös vedylle on rakennettava oma kansallinen verkko ja rajasiirtoyhteydet.
Vahvojen verkkojen lisäksi sääriippuvaisen sähköntuotannon tasapainoksi tarvitaan monenlaisia kysyntäjoustoja ja varastoja muun muassa vedyntuotannossa ja kaukolämpöjärjestelmissä.
Energiamurroksen vaikutukset ympäristöön
Kun ilmastopäästöt painetaan negatiivisiksi jo 2030-luvulla, liittyvät energian ympäristövaikutukset jatkossa pääosin maankäyttöön. Vaikka tuulivoiman tuotanto kymmenkertaistuisi, olisi Suomessa yhä vain 20 tuulivoimalaa tuhatta neliökilometriä kohden. Tanskassa vastaava luku oli jo viime vuonna 138. Tuulivoiman merkittävä lisärakentaminen johtaisi siihen, että 1,7 prosenttia Suomen pinta-alasta olisi alle 500 metrin etäisyydellä tuulivoimalasta. Tämä vastaa Kuusamon kokoista aluetta.
Myös siirtokapasiteettia tarvitaan lisää. Vuonna 2040 0,4 prosenttia Suomen pinta-alasta on siirtoyhteyksien alla tai maakaapeleiden päällä, mikä vastaa Hyrynsalmen kokoista aluetta. Aurinkovoiman käytössä on 0,05 prosenttia Suomen pinta-alasta. Tämä vastaa Kustavin kokoista aluetta.
Energiainvestointeja tarvitaan runsaasti lisää, mikäli haluamme Suomesta energiamurroksen johtajan. Energiateollisuuden vision mukaan vuonna 2040 energiaan investoidaan 6,9 miljardia euroa vuodessa. Tämä edellyttää nykyisen investointivauhdin kiihdyttämistä; poikkeusvuotta 2022 lukuun ottamatta energia-ala on investoinut vuosittain noin 2,5–3 miljardia euroa.
– Edessämme on mittavia investointeja tulevina vuosina. Alan vuosittaiset investoinnit muodostavat merkittävän osuuden kaikista Suomen investoinneista jo nyt, mutta ne pitää kaksinkertaistaa lähivuosina, jos haluamme johtaa alan murrosta Euroopassa, toteaa Energiateollisuus ry:n toimitusjohtaja Jukka Leskelä.
– Työ on täysin tehtävissä, jos investointiympäristö pysyy vakaana ja lainsäädäntö tukee nopeaa etenemistä, Leskelä jatkaa.
Mitä pitää tehdä?
- Ilmastoratkaisujen kysyntää markkinoilla pitää vahvistaa asettamalla tavoitteet ja ilmasto-ohjauksen päälinjat vuosille 2030–2050 sekä EU:ssa että kansallisesti.
- Varmistetaan Suomen energiapaletin monipuolisuus myös jatkossa. Suomelle kilpailuetua ja energiaturvallisuutta tuottavien tuotantomuotojen toimintaedellytyksistä on huolehdittava.
- Luodaan energiaverkoille kannustava ympäristö, joka edistää kestävyyttä, innovaatioita ja joustavuutta energiamarkkinoilla.
- Kehitetään energiamarkkinoiden sääntöjä edelleen kohti avoimuutta, tehokkuutta, joustavuutta, tasapuolisuutta ja selkeyttä.
- Huolehditaan osaamisen uudistumisesta kaikilla oppimisen tasoilla. Taloudelliset panostukset osaamiseen tulee turvata.
Lue lisää: www.energia.fi/energiavisio2040
Energiavision taustaa
Visio menestyvän Suomen energiatulevaisuudesta vuonna 2040 on Energiateollisuus ry:n näkemys ja arvio energiajärjestelmän kehityksen mahdollisuuksista ja vaikutuksista. Sen kaksi skenaariota, ”Sisukas suorittaja” ja ”Energiamurroksen Euroopan mestari” on koottu useiden selvitysten perusteella yhteistyössä sidosryhmien kanssa.
Lisätietoja:
- Jukka Leskelä, toimitusjohtaja, Energiateollisuus, p. 050 593 7233
- Helenin toimitusjohtaja Olli Sirkan haastattelupyynnöt: Helenin konserniviestintä, p. 040 148 9064
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Jukka Leskelätoimitusjohtaja
Puh:+358 50 593 7233jukka.leskela@energia.fiLinkit
Energiateollisuus ry (ET) on energia-alan elinkeino- ja työmarkkinapoliittinen etujärjestö. Edustamme yrityksiä, jotka tuottavat, hankkivat, siirtävät ja myyvät sähköä, kaasua, kaukolämpöä ja kaukojäähdytystä sekä tarjoavat niihin liittyviä palveluja. Tavoitteenamme on, että vuonna 2035 asiakas, yhteiskunta ja ympäristö saavat hiilineutraalista energiasta uutta hyvinvointia.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Energiateollisuus ry
Jukka Leskelä kaukolämpöpäivillä: Energiamurros nostanut kaukolämmön merkityksen uudelle tasolle.28.8.2024 10:40:15 EEST | Tiedote
Venäjän hyökkäyssodan aiheuttama energiakriisi on ravistellut lämmitysmarkkinoita. Puun kysyntä on kasvanut, sen hinta on noussut, ja samalla hukkalämpöjen ja sähköön perustuvien lämmitysratkaisujen käyttö on lähtenyt kasvuun. Kuluneen vuoden aikana sähkökattiloilla tuotetun energian määrä on kaksinkertaistunut. Kaukolämmön rooli sähkömarkkinoiden tukena korostuu yhä enemmän.
Yhdessä suurten energiakysymysten äärellä – energia-alan ja ilmastoliikkeen keskustelutilaisuus yhteisymmärryksen rakentamiseksi20.8.2024 13:22:19 EEST | Kutsu
Energiateollisuus ry ja Elokapina järjestävät keskustelutilaisuuden nimeltä "Yhdessä suurten energiakysymysten äärellä”. Tapahtuma pidetään Helsingin Tiedekulmassa (Yliopistonkatu 4) torstaina 22. elokuuta klo 17:00–19:00. Tilaisuus striimataan verkossa suorana.
Sähköverkkopäivät: Sähköverkkojen kehittäminen on hiilinegatiivisuuden edellytys12.6.2024 10:00:49 EEST | Tiedote
Suomi ei saavuta hiilineutraalisuustavoitteitaan ilman merkittäviä investointeja sähköverkkoihin. Energiateollisuuden arvion mukaan energiasiirtymän kasvuedellytysten luominen edellyttää sähkön jakelukapasiteetin yli kaksinkertaistamista nykyisestä tasosta.
Energiateollisuuden uusi ilmastotiekartta: päästöt negatiivisiksi 2030-luvulla6.6.2024 08:50:00 EEST | Tiedote
Energiateollisuuden tulevaisuudennäkymässä on tapahtunut selkeä muutos neljän vuoden takaiseen vähähiilitiekarttaan nähden. Puhtaan energian investointien jatko näyttää niin vahvalta, että hiilineutraaliutta seuraa hiilinegatiivisuus sähkön ja kaukolämmön tuotannossa jo 2030-luvulla. Päästöjen painaminen pakkasen puolelle perustuu ensin fossiilipolttoaineista luopumiseen ja sitten hiilidioksidin talteenottoon bio- ja jätepolttoaineiden käytöstä.
Janne Kerttula valittu Euroopan kaukolämpöjärjestön johtoon4.6.2024 14:16:20 EEST | Tiedote
Energiateollisuus ry:n verkoista, palveluista ja kaukolämmöstä vastaava johtaja Janne Kerttula valittiin eurooppalaisen kaukolämpöjärjestön Euro Heat and Powerin (EHP) puheenjohtajaksi Rotterdamissa järjestön vuosittaisessa konferenssissa. Järjestö kokoaa yhteen eurooppalaisia kaukolämpöalan toimijoita ja vaikuttaa EU:n päätöksentekoon. Monessa EU-maassa lämmitysjärjestelmät perustuvat maakaasuun, jolla on etuoikeutettu asema myös joidenkin maiden lainsäädännössä. Kaukolämpö nähdään mahdollisuutena vähentää lämmityksen päästöjä ja samalla jatkaa Venäjän hyökkäyssodan käynnistämää irrottautumista kaasuriippuvuudesta. Venäläisen kaasun osuus on jo pudonnut vähäiseksi läntisessä Euroopassa, ja useat maat ovat irrottautuneet siitä kokonaan. Puheenjohtajuus on mielenkiintoinen vaikuttamisen paikka historiallisessa saranakohdassa, kun samanaikaisesti irrottaudutaan Venäjästä ja ajetaan lämmityksen päästöjä alas myös muualla Euroopassa, Kerttula toteaa. - Järjestö on vienyt määrätietoisesti k
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme