Le Penin ja Purran kirjoituksista ilmenee, että islam ja feminismi ovat uhkia naisten oikeuksille
Uhkiin vetoaminen antaa poliittisille naisjohtajille mahdollisuuden profiloitua sekä miesten että naisten oikeuksien puolestapuhujina, todetaan Helsingin yliopiston tutkimuksessa.
Tutkimus osoittaa, että sukupuolen ja johtajuuden yhdistämisellä voi olla tärkeä rooli naispoliitikon ja koko puolueen vetovoiman rakentamisessa.
Poliitikot Marine Le Pen ja Riikka Purra ottavat itselleen roolin samanaikaisesti naisina ja oikeistopopulistisen puolueen johtajina kolmella tavalla: Ensinnäkin korostuu vahva johtajuus, kun naisjohtajat asettavat itsensä sekä miesten että naisten määrätietoisiksi luotsaajiksi. Toiseksi he esiintyvät väitetyn islamilaisen ideologian uhkaamien naisten suojelijoina. Kolmanneksi naisjohtajat asettuvat puolustamaan miesten oikeuksia miehiä vihaavia feministejä vastaan.
Tutkimuksessa analysoitiin kahden oikeistopopulistipuolueen johtajan, Marine Le Penin ja Riikka Purran, puheita naiseudesta, tasa-arvosta ja johtajuudesta. Tarkastelussa oli heidän virallisia Twitter-tilejä sekä poliittisia blogeja.
Tutkijan mukaan Le Pen ja Purra erottautuvat muista feministisistä toimijoista korostamalla sitoutumistaan naisten oikeuksiin, olematta samalla miestenvastaisia tai sulkematta silmiään islamin asettamilta haasteilta naisten aseman suhteen.
- Säätelemällä suhdettaan feminismiin oikeistopopulistiset naisjohtajat voivat esiintyä sopivasti naisystävällisinä, samalla vahvistaen rooliaan miesten etujen puolestapuhujina, sanoo apulaisprofessori Katarina Pettersson Helsingin yliopistosta.
Empaattista esiintymistä naisten asioiden edistäjinä, samalla luodaan vahvan johtajan mielikuvaa
Poliitikkokaksikon naiseus toimii retorisena resurssina, jolla vedotaan erilaisiin kannattajaryhmiin. Naiseuden joustava hyödyntäminen mahdollistaa esiintymisen empaattisina naisten asioiden puolestapuhujina samalla, kun ylläpidetään pätevän ja vahvan poliittisen johtajan mielikuvaa, tutkimuksesta ilmenee.
- Median epäilyt naispoliitikkojen asemaan pääsyn syistä saadaan näyttämään tasa-arvon vastaisina, mikä tarjoaa naisjohtajille mahdollisuuden osoittaa omalla esimerkillään naisten itsenäisiä oikeuksia ja tasavertaista osallistumista politiikan kentällä, Pettersson kertoo.
Purra uhriutui Le Penia voimakkaammin
Huomattavien yhtäläisyyksien lisäksi kahden oikeistopopulistipoliitikon naiseutta ja poliittista johtajuutta koskevassa retoriikassa oli myös eroja. Purran retoriikassa korostui Le Peniin verrattuna vahvemmin uhriutuminen, kun Purra esimerkiksi esitti joutuneensa median syrjimäksi poliittisen taustansa vuoksi.
Purran poliittinen ura oikeistopopulistipuolueen huipulle on edennyt nopeammin kuin Le Penin, mikä saattaa liittyä Purran erottautuvaan ja ärhäkkään retoriikkaan.
- Lisäksi naisten oikeuksien puolesta puhuminen on selvästi Purralle keskeisempi teema, mikä voi heijastaa suomalaista poliittista keskustelua ja kansallista identiteettiä, jossa Suomi tunnetaan sukupuolten tasa-arvon ja naisten oikeuksien edelläkävijänä. Täten vahva yhteiskunnallinen normi sukupuolten tasa-arvosta edellyttää Purralta kantaa ottamista aiheeseen, Pettersson toteaa.
Tutkimus tuo esiin erilaisia tapoja, joilla nämä naisjohtajat hallitsevat identiteettiään verkkoviestinnässä oikeistopopulististen poliittisten puolueiden johtajina, jotka ovat perinteisesti olleet miesvaltaisia. Tarkastelemalla tapoja, joilla naisjohtajat käsittelevät sukupuolta ja poliittista johtajuutta, tutkimus avaa uusia näkökulmia naispopulismiin ja oikeistopopulistisen vetovoiman tutkimukseen.
Julkaisu:
Pettersson, K., & Sakki, I. (2024). The double bind of identity management – problem or possibility for women leaders in right-wing populist parties? In: G. Sensales (Ed.). Political Psychology – Perspectives on Populism. Palgrave Studies in Political Psychology. Palgrave MacMillan.
https://link.springer.com/book/10.1007/978-3-031-44073-1
Lisätiedot:
Katarina Pettersson
Puh. 029 4124186
katarina.pettersson@helsinki.fi
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Helsingin yliopiston mediapalvelu
Puh:02941 22622mediapalvelu@helsinki.fiHelsingin yliopisto on yli 40 000 opiskelijan ja työntekijän kansainvälinen tiedeyhteisö, joka toimii neljällä kampuksella Helsingissä ja usealla muulla paikkakunnalla Suomessa. Kansainvälisissä yliopistovertailuissa Helsingin yliopisto sijoittuu maailman parhaan yhden prosentin joukkoon. Helsingin yliopisto on perustettu vuonna 1640.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Helsingin yliopisto
Metsien hiilinieluja ja -varastoja voidaan kasvattaa alhaisin kustannuksin28.8.2024 11:54:23 EEST | Tiedote
Tuoreessa Helsingin yliopiston ja Aalto yliopiston tutkimuksessa etsittiin edullisimpia tapoja kasvattaa metsien hiilinieluja. Tutkijat arvioivat kuinka suurilla kustannuksilla nielujen lisäys on toteutettavissa viivästyttämällä harvennuksia ja pidentämällä kiertoaikoja.
Urheilevien lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja hoito parantavat ennustetta ja selän toimintakykyä21.8.2024 12:14:11 EEST | Tiedote
Lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja liikunnan tauottaminen 4 kuukauden ajaksi mahdollistavat murtumien paranemisen. Valtaosa tutkituista lapsista pystyi palaamaan liikuntaharrastuksensa pariin.
Mustien aukkojen säteily sai selityksen20.8.2024 11:25:36 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston tutkijat onnistuivat siinä, mitä on yritetty jo 70-luvulta lähtien: selittämään mustien aukkojen synnyttämän röntgensäteilyn. Säteily syntyy magneettikenttien kaoottisten liikkeiden ja turbulentin plasmakaasun yhteisvaikutuksesta.
Metsäkato aiheuttaa Afrikan vuoristosademetsissä enemmän lämpenemistä kuin ilmastonmuutos19.8.2024 10:29:11 EEST | Tiedote
Metsäkato on lämmittänyt ilmastoa ja nostanut pilvipeitettä ylemmäs maanpinnasta Afrikan vuoristosademetsissä. Kahdenkymmenen viime vuoden aikana tapahtuneen metsäkadon aiheuttamat muutokset ovat kaksi kertaa voimakkaampia kuin ilmastonmuutoksesta johtuvat vastaavat muutokset.
Imatinibi-lääkitys ei vähentänytkään kuolleisuutta sairaalahoidetuilla koronapotilailla – professori miettii jo seuraavaa pandemiaa16.8.2024 12:51:15 EEST | Tiedote
Tuoreesta Solidarity Finland -tutkimusryhmän tutkimuksesta selviää, että imatinibi-lääkitys ei vähentänyt kuolleisuutta sairaalahoidetuilla COVID-19-potilailla, toisin kuin aiemmin on esitetty. Lisäksi tutkimus osoittaa, että long covid -tyyppiset oireet ovat sairaalahoitoisilla potilailla yleisiä vielä vuoden kuluttua sairastumisesta.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme