Lapsuudessa syövän sairastaneilla matalampi tulotaso
Lapsuusiän syövästä selvinneiden seurannassa tulisi kiinnittää enemmän huomiota sosioekonomisiin tekijöihin ja tuen tarpeeseen.
Tutkimuksen mukaan lapsena sairastetusta syövästä selviytyneillä on suurentunut riski jäädä aikuisiällä pysyvästi pienituloisiksi - pohjoismaisten hyvinvointivaltioiden tarjoamista mahdollisuuksista huolimatta. Asiaa on selvitetty Helsingin yliopiston tuoreessa väitöstutkimuksessa.
– Ne syövästä selviytyneet, joiden tulotaso tutkimuksen lähtötilanteessa oli keskimääräinen tai korkea, siirtyivät pysyvästi matalaan tulotasoon 45 prosenttia todennäköisemmin kuin verrokit, lastenlääkäri, aiheesta väittelevä Anniina Kyrönlahti kertoo.
Lapsuusiässä syövän sairastaneet voivat Kyrönlahden mukaan tarvita neuvontaa ammatinvalintaan, opintoihin ja taloudellisiin tukiin liittyen.
Tutkimuksessa on ollut laaja pohjoismainen aineisto, johon kuului noin 17 000 vuosina 1971–2009 syöpään sairastunutta lasta ja nuorta sekä yhteensä noin 83 000 iän, sukupuolen ja asuinmaan mukaista väestöverrokkia Suomesta, Ruotsista ja Tanskasta.
Perheen tulotaso vaikuttaa lapsen eloonjäämisennusteeseen
Vaikka lapsuusiässä syöpään sairastuneet hoidetaan lähtökohtaisesti samojen hoitolinjojen mukaan, kuolleisuudessa on eroja sosioekonomisiin tekijöihin liittyen.
Väitöskirjatutkimuksen aiemmin valmistuneessa osassa havaittiin, että riski kuolla syöpään oli suurempi niillä lapsilla, joiden vanhemmilla oli matala tulo- tai koulutustaso. Jos vanhemmat kuuluivat korkeimpaan tuloluokkaan, lapsen riski kuolla syöpään oli 30 prosenttia pienempi kuin matalimpaan tuloluokkaan kuuluvien vanhempien lapsilla.
Lisäksi väitöskirjatutkimuksessa havaittiin, että jos lapsi tai vanhemmat olivat ulkomaalaistaustaisia ja syntyneet ulkomailla, lapsen riski kuolla syöpään oli suurempi kuin suomalaistaustaisten, Suomessa syntyneiden lasten.
– Maahanmuuttajataustaisten lasten riski kuolla syöpään oli noin kaksinkertainen kantasuomalaisiin verrattuna, Kyrönlahti sanoo.
Tulosten perusteella on tärkeää huomioida perheen sosioekonominen tausta ja siihen liittyvät riskit potilaiden hoitoa ja seurantaa suunnitellessa.
– Perheiden tukemiseksi tarvitaan lisää kohdennettuja resursseja ja räätälöityä tukea, jotta voidaan parantaa lasten ja perheiden toipumisen mahdollisuuksia pitkäjänteisesti, Kyrönlahti sanoo.
Tutkimus on tehty yhteistyössä Syöpärekisterin kanssa. Syöpäsäätiö on tukenut tutkimuksen tekoa.
Lisätietoja
Anniina Kyrönlahti, LL, lastentautien erikoislääkäri, anniina.kyronlahti@helsinki.fi
LL Anniina Kyrönlahti väittelee 7.6.2024 kello 12 Helsingin yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa aiheesta "Socioeconomic aspects within childhood cancer". Väitöstilaisuus järjestetään osoitteessa Niilo Hallman -sali, Puistosairaala, Stenbäckinkatu 11.
Väitöskirja on myös elektroninen julkaisu ja luettavissa Heldassa.
Lisätietoja tilaisuudesta Helsingin yliopiston tapahtumakalenterissa.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Anu Koivusipiläviestinnän asiantuntijaHelsingin yliopisto | Meilahden kampus
Puh:02941 25491Puh:050 472 5881anu.koivusipila@helsinki.fiKuvat
![Lastenlääkäri Anniina Kyrönlahti](/data/images/public/3747/70267429/f94f6476-d070-4467-bce6-c5b2998b3e6e-w_240.jpg)
Tietoa Helsingin yliopistosta
Helsingin yliopisto on yli 40 000 opiskelijan ja työntekijän kansainvälinen yhteisö, joka tuottaa tieteen voimalla kestävää tulevaisuutta koko maailman parhaaksi. Se sijoittuu kansainvälisissä yliopistovertailuissa maailman sadan parhaan yliopiston joukkoon. Monitieteinen yliopisto toimii neljällä kampuksella Helsingissä sekä Lahden, Mikkelin ja Seinäjoen yliopistokeskuksissa. Lisäksi sillä on kuusi tutkimusasemaa eri puolilla Suomea ja yksi Keniassa. Yliopisto on perustettu vuonna 1640.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Helsingin yliopisto
Imatinibi-lääkitys ei vähentänytkään kuolleisuutta sairaalahoidetuilla koronapotilailla – professori miettii jo seuraavaa pandemiaa16.8.2024 12:51:15 EEST | Tiedote
Tuoreesta Solidarity Finland -tutkimusryhmän tutkimuksesta selviää, että imatinibi-lääkitys ei vähentänyt kuolleisuutta sairaalahoidetuilla COVID-19-potilailla, toisin kuin aiemmin on esitetty. Lisäksi tutkimus osoittaa, että long covid -tyyppiset oireet ovat sairaalahoitoisilla potilailla yleisiä vielä vuoden kuluttua sairastumisesta.
Puuston määrällä ja kasvualustan laadulla voidaan lisätä hiilen sidontaa tiiviillä kaupunkialueella15.8.2024 09:25:07 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston, Ilmatieteen laitoksen ja Aalto-yliopiston tutkijat arvioivat keinoja, joiden avulla hiilinieluja ja -varastoja saadaan lisättyä kasvillisuuteen ja maaperään. Hiedanrannassa Tampereella tehdyssä selvityksessä kävi ilmi, että etenkin puiden määrä ja kasvualustan laatu vaikuttavat hiilen sidontaan.
Henkirikoksissa laskeva trendi15.8.2024 08:30:00 EEST | Tiedote
Henkirikollisuuden taso on laskenut vuodesta 2009 vuoteen 2022. Myönteinen kehitys näkyy hieman selvemmin miehiin kohdistuneessa väkivallassa. Tämä käy ilmi Helsingin yliopiston Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin Henkirikoskatsauksesta.
Tasa-arvon paradoksia ei ole olemassa15.8.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Paljon mediahuomiotakin viime aikoina saanut tasa-arvon paradoksi, ilmiö, jonka mukaan naiset ja miehet ovat keskenään erilaisempia tasa-arvoisemmissa maissa, ja vastaavasti keskenään samankaltaisempia vähemmän tasa-arvoisissa maissa, ei pidä paikkansa.
Uutta tutkimustietoa valkosormisuusoireen syistä14.8.2024 08:20:46 EEST | Tiedote
Valkosormisuuden eli Raynaud’n taudin taustalta löydettiin kahdeksan immuniteettiin ja verenkiertoon vaikuttavaa geeniä. Tarkemmat solukokeet osoittivat etenkin adrenergisen signaalijärjestelmän vaikuttavan Raynaud’n taudin kehittymiseen, varsinkin kylmissä olosuhteissa.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme