Sitran selvitys: Suomen kyky hyödyntää innovaatioita on heikko – investointien määrässä ja kohdentumisessa huolestuttavia piirteitä
Suomessa investoinnit uusille aloille ja uuteen liiketoimintaan ovat vaisuja. Esimerkiksi Ruotsi on onnistunut suuntaaman talouden resurssit korkeamman tuottavuuden toimiin. Työn tuottavuuden lisääminen sekä investointiasteen nostaminen vaativatkin laajempaa talous- ja yhteiskuntapoliittista huomiota.
![](/data/images/public/1898/70284844/2037822d-409e-46f8-bc84-83e344ac317f-w_720.jpg)
Sitran tuoreessa julkaisussa Suomen investointikehitystä verrataan Ruotsiin, jonka talous on kasvanut finanssikriisin jälkeen vuodesta 2008 selvästi ripeämmin kuin Suomen talous. Yritysten erilainen kiinnostus investointeja ja etenkin aineettomia investointeja kohtaan selittää ainakin osan erosta.
Aineettomiin pääomiin lukeutuvat esimerkiksi tietokoneohjelmistot ja -pelit, data, brändit ja erilaiset suunnittelupalvelut. Niillä on tyypillisesti myönteinen vaikutus työn tuottavuuteen, joka on myös kehittynyt Suomessa poikkeuksellisen heikosti moniin muihin maihin verrattuna.
”Vaikka Suomi on useiden kansainvälisten selvitysten mukaan innovatiivinen maa, tutkimus- ja kehittämistyö ei syystä tai toisesta johda riittävästi innovaatioihin, yksityisiin investointeihin ja uuteen liiketoimintaan. Tilanne on poikkeuksellinen ja huolestuttava”, painottaa Sitran yliasiamies Atte Jääskeläinen.
Investointiaste oli Suomessa ja Ruotsissa vuosina 2008–2022 keskimäärin lähes yhtä suuri. Erot löytyvät investointien rakenteesta: Ruotsi panostaa enemmän aineettomiin hyödykkeisiin sekä koneisiin ja laitteisiin siinä missä Suomessa investoidaan rakennuksiin.
Suomalaiset yritykset ovat käytännössä säästäjiä
Silmiinpistävin ero liittyy yritysten toimintaan: Ruotsissa yritysten tekemien investointien osuus BKT:stä oli keskimäärin 20 prosenttia, kun vastaava luku Suomessa oli 12 prosenttia.
Suomalaisyritysten investoinnit ovat niin vähäiset, että yritykset ovat käytännössä nettosäästäjiä. ”Normaalissa taloudessa” yritysten investoinnit ovat pääsääntöisesti suurempia kuin niiden bruttotulot. Näin oli myös Suomessa 1990-luvun alkupuolelle saakka.
Sitralle muistion laatineen Johnny Åkerholmin mukaan Suomen investoinnit nojaavatkin huomattavassa määrin muiden kuin yritysten toimeliaisuuteen, mikä ei ole tilanteena toivottava.
”Näyttää siltä, että ruotsalaiset yritykset ovat suomalaisia nopeampia tarttumaan teknologian tarjoamiin uusiin mahdollisuuksiin, kuten tekoälyyn. Niillä on myös parempi kyky luoda uusia aineellisia ja aineettomia tuotteita.”
Aineettomat investoinnit kirittävät palveluvientiä. Alustavien tietojen mukaan Suomen palveluviennin määrä supistui viime vuonna 7,5 prosenttia, kun taas Ruotsin vienti lisääntyi saman verran.
Suomen haaste numeroiden valossa -muistion on kirjoittanut Johnny Åkerholm, joka työskenteli aikoinaan johtavana virkamiehenä Suomen Pankissa ja valtiovarainministeriössä sekä kansainvälisissä tehtävissä esimerkiksi OECD:ssa ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankissa.
Sitra on käynyt keväällä 2024 keskustelua tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän kehitystarpeista sekä strategisista painopisteistä noin 30 alan keskeisen toimijan kanssa ja kuullut asiassa myös yrityksiä. Ensi syksynä jatkamme aiheen parissa yhdessä sidosryhmien kanssa ja koostamme tietoa verrokkimaista. Lisäksi julkaisemme laajan tutkimuksen yrityspäättäjien investointinäkemyksistä.
Sitran uusi ennakointia ja kestävää talouskasvua painottava strategia julkistetaan ensi viikolla.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Atte Jääskeläinen, yliasiamies, Sitra, puh. 0294 618 680, atte.jaaskelainen@sitra.fi
Helena Mustikainen, johtava asiantuntija, puh. 0294 618 225, helena.mustikainen@sitra.fi
Linkit
Tietoja julkaisijasta
Sitra on suomalaisten tulevaisuustalo, joka ennakoi tulevaisuuteemme vaikuttavia ilmiöitä. Kehitämme ja selvitämme uusia ratkaisuja sekä teemme ennakkoluulottomia kokeiluja yhdessä erilaisten toimijoiden kanssa. Sitran tavoitteena on reilu, kestävä ja innostava tulevaisuus, jossa ihmiset voivat hyvin maapallon kantokyvyn rajoissa.
Muut kielet
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Sitra
Finland kan avsevärt öka produktionen av växtproteiner fram till 2040 – säkerställer försörjningstryggheten och diversifierar näringen5.9.2024 02:00:00 EEST | Tiedote
Den inhemska produktionen av växtprotein kunde tredubblas fram till 2040. Detta kräver stora insatser, såsom att diversifiera jordbruket, förbättra lönsamheten och bygga värdekedjor. Inhemska växtproteiner kan spela en viktig roll för att säkerställa Finlands självförsörjning och hälsosam näring.
Suomi voi lisätä merkittävästi kasviproteiinien tuotantoa 2040 mennessä – turvaa huoltovarmuutta ja monipuolistaa ravitsemusta5.9.2024 02:00:00 EEST | Tiedote
Kotimainen kasviproteiinin tuotanto on mahdollista kolminkertaistaa nykyisestä vuoteen 2040 mennessä. Tämä edellyttää mittavia toimia, kuten viljelyn monimuotoistamista, kannattavuuden parantamista ja arvoketjujen rakentamista. Kotimaisilla kasviproteiineilla voi jatkossa olla merkittävä rooli Suomen omavaraisuuden ja terveellisen ravitsemuksen turvaamisessa.
Finland can significantly increase plant protein production by 2040 to secure security of supply and diversify nutrition5.9.2024 02:00:00 EEST | Press release
Domestic plant protein production could be tripled by 2040 compared to today. This will require major efforts, such as diversifying farming, improving profitability and building value chains. Domestic plant proteins can play a significant role in ensuring Finland’s self-sufficiency and healthy nutrition.
FIIA och Sitra: EU styr även Finlands framtid – fem ödesfrågor29.8.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Utrikespolitiska institutets (FIIA) och Sitras promemoria är en inbjudan till samtal om EU:s viktiga val och deras påverkan på lång sikt. Vilka frågor bör Finlands EU-politik och påverkansarbete uppmärksamma ytterligare här och nu, om man blickar fram mot 2035?
UPI ja Sitra: EU määrittää myös Suomen tulevaisuutta – viisi kohtalonkysymystä29.8.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Ulkopoliittisen instituutin (UPI) ja Sitran yhteinen muistio on kutsu keskusteluun EU:n isoista valinnoista ja niiden pitkän aikavälin vaikutuksista. Millaiset kysymykset vaatisivat Suomen EU-politiikalta ja -vaikuttamiselta lisää huomiota tässä ja nyt, kun näkökulmaksi otetaan vuosi 2035?
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme