Suomeen muuttaneista työ- ja opiskeluperäisten muuttajien osuus on pääkaupunkiseudulla suuri
Noin puolet pääkaupunkiseudulla asuvista aikuisista maahanmuuttajista on tullut Suomeen töihin tai opiskelemaan, tai työ- tai opiskelusyistä Suomeen tulleen puolisona. Erilaiset muuttoperusteet heijastuvat muuttajien kotoutumiseen ja elinoloihin.
![MoniSuomi 2022 -tutkimuksen tiedot perustuvat THL:n toteuttamaan ja Helsingin, Espoon, Vantaan ja Turun kaupunkien sekä työ- ja elinkeinoministeriön rahoittamaan tiedonkeruuseen.](/data/images/public/60590288/70305125/3574d4ce-5b2c-4b29-b7c0-794f43ec06d3-w_720.png)
MoniSuomi 2022 -tutkimuksen kysely- ja haastatteluaineiston avulla on saatu ensimmäistä kertaa kattavasti tietoa siitä, mikä on pääkaupunkiseudun Suomeen muuttaneiden oma käsitys heidän tärkeimmästä Suomeen muuton syystään.
Noin neljäsosa pääkaupunkiseudun Suomeen muuttaneista on tullut oman työn takia, reilu kymmenesosa oman opiskelun takia ja vajaa kymmenesosa työntekijän tai opiskelijan puolisona. Pakolaistaustaisten osuus on perheenjäsenet mukaan lukien noin viidesosa. Muiden muuttosyiden taustalla on laaja kirjo elämäntilanteita, joukossa esimerkiksi suomalaistaustaisen kanssa avioituneita.
Muuttoperuste näkyy työllistymisessä ja muussa kotoutumisessa
Työperusteisesti tulleilla on MoniSuomi 2022 -tutkimuksen tietojen mukaan paras työmarkkinatilanne, ja tämä näkyy paitsi työllisyydessä myös työsuhteiden laadussa. Suomen tai ruotsin kielen taito on tärkeä työpaikan saamisen edellytys, mutta moni on tästä huolimatta työllistynyt osaamatta kumpaakaan kansalliskieltä.
Kaikissa maahanmuuttosyyryhmissä miesten työllisyystilanne on parempi kuin naisten. Ero sukupuolten välillä on suurin pakolaistaustaisten ryhmässä. Pakolaistaustaisilla on tutkimuksen mukaan muutenkin hieman muita ryhmiä useammin erilaisia haasteita elämässä.
Sosiaaliset suhteet ja kontaktit ovat tärkeitä, mutta monilta puuttuu niitä
Suuri osa työllistyneistä on saanut työpaikkansa sosiaalisten suhteiden ja verkostojen avulla tai suoralla yhteydellä työnantajan kanssa. Moni katsoo myös, että puuttuvat suhteet kantaväestöön ovat hankaloittaneet työllistymistä.
Suomeen muuttaneista pääkaupunkiseudulla asuvista moni kärsii ystävien puutteesta tai vähäisyydestä, ja yksinäisyyden kokemusta esiintyy paljon. Syrjinnän kokemukset ovat valitettavan yleisiä, ja niitä esiintyy julkisten paikkojen lisäksi myös työelämässä.
Tietoa Suomeen muuttaneiden käsityksistä ja kokemuksista tarvitaan
MoniSuomi 2022 -tutkimuksen tiedot perustuvat THL:n toteuttamaan ja Helsingin, Espoon, Vantaan ja Turun kaupunkien sekä työ- ja elinkeinoministeriön rahoittamaan tiedonkeruuseen. Tutkimus kohdistui 20–74-vuotiaaseen ulkomailla syntyneeseen ulkomaalaistaustaiseen väestöön. Tutkittuja aihepiirejä olivat elinolot, elämäntilanteet sekä terveys, hyvinvointi ja palvelukokemukset. Tutkimuksen tiedot kerättiin syyskuun 2022 ja maaliskuun 2023 välisenä aikana sähköisellä lomakkeella, paperilomakkeella ja puhelinhaastatteluin.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Erikoistutkija Pasi Saukkonen, Helsingin kaupunginkanslia, kaupunkitieto, s-posti: pasi.saukkonen@hel.fi, puh. 040 334 4800
Kuvat
![Suomeen muuttaneiden asema pääkaupunkiseudun työmarkkinoilla vaihtelee suuresti.](/data/images/public/60590288/70305125/2281852f-02b8-4fd1-9ec0-a4f5a52486a5-w_240.png)
Linkit
Tietoja julkaisijasta
Kaupunginkanslia on Helsingin kaupungin keskushallintovirasto. Päämäärämme on kaupunki, joka tarjoaa parastaan kaupunkilaisille ja menestyy kiihtyvässä kilpailussa. Uudistamme kaupunkia strategian mukaisesti yhdessä toimialojen kanssa.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Helsingin kaupunki, kaupunginkanslia
Heikentynyt taloustilanne heijastui rakentamiseen ja asuntomarkkinoihin Helsingissä vuonna 202314.8.2024 09:06:36 EEST | Tiedote
Asuntomarkkinoita ja rakentamista koetelleet poikkeusajat jatkuivat vuoden 2023 aikana. Korko- ja kustannustason nousu, tiukentunut luottopolitiikka ja hiljentynyt asuntokauppa vaikuttivat rakentamiseen. Asuntokauppa oli edellisiä vuosia merkittävästi hiljaisempaa, mikä laski asuntojen hintoja Helsingissä ja koko Suomessa. Edellisvuosien asuntoaloitusten ja rakennusluvitettujen asuntojen suotuisan kehityksen takia Helsinkiin valmistui asuntoja kuitenkin ennätysmäärä.
Helsingin kaupunginhallituksen syyskausi alkoi – useita lausuntoja lakihankkeisiin12.8.2024 17:54:16 EEST | Tiedote
Helsingin kaupunginhallitus kokoontui syyskautensa ensimmäiseen kokoukseen 12.8. Kaupunginhallitus päätti antaa lausuntonsa useaan lakihankkeeseen ja esittää lisäksi kaupunginvaltuustolle kolmen eri kaavamuutoksen hyväksymistä.
Malmilla panostetaan tulevaan - Longinojanpuistossa pääsee nyt skeittaamaan, skuuttaamaan ja kuntoilemaan26.6.2024 13:23:12 EEST | Tiedote
Ala-Malmilla Longinojanpuiston harrastusmahdollisuudet monipuolistuivat kesäkuussa avattujen toiminta-alueiden myötä. Toiminta-alueet ovat osa Longinojanpuiston ja Filpuksenpuiston laajempaa kunnostamiskokonaisuutta.
Smaku-ravintolatapahtuma saapuu Helsinkiin syyskuussa26.6.2024 05:30:00 EEST | Tiedote
Paikallisten ravintoloiden parhaimpia makuja esittelevä Smaku -tapahtuma järjestetään ensimmäistä kertaa Helsingissä 4.–14. syyskuuta.
Helsingin kaupunginhallitus hyväksyi Länsiradan esisopimuksen ja osakassopimuksen muutoksen24.6.2024 18:00:50 EEST | Tiedote
Helsingin kaupunginhallitus hyväksyi kokouksessaan 24. kesäkuuta Länsiradan esisopimuksen ja osakassopimuksen muutoksen Helsingin osalta. Kaupunginhallitus hyväksyi myös vuoden 2023 tietotilinpäätöksen ja myönsi lainan Korkeasaaren eläintarhan säätiölle.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme