Uniapneapanta auttaa koirien unenaikaisten hengityshäiriöiden diagnosoinnissa
Helsingin yliopistossa tehdyssä väitöstutkimuksessa selvitettiin koirien uniapnean diagnosointimahdollisuuksia, sille altistavia riskitekijöitä ja mahdollisia oireita.
![](/data/images/public/3747/70325431/4f40c154-1387-49fb-b9cc-f861cb8c8bb6-w_720.jpg)
Riittävä, laadukas uni on koiran hyvinvoinnille tärkeää. Unenaikaisten hengityshäiriöiden aikana ilmavirtaus ei kulje normaalisti eikä elimistö saa riittävästi happea.
Helsingin yliopistossa tehdyssä tutkimuksessa havaittiin, että brakykefaalisilla, eli lyhytkuonoisilla ja -kalloisilla koirilla on enemmän uniapneaa kuin pitkäkuonoisilla koirilla, ja ne myös kuorsaavat pitkäkuonoisia koiria enemmän. Uniapnea ei kuitenkaan ole pelkästään lyttykuonoisten koirien ongelma, vaan sitä todettiin tutkimuksessa myös pitkäkuonoisilla koirilla. Lyttykuonoisuuden lisäksi uniapnealle altistavat ylipaino ja brakykefaalisuuteen liittyvän hengitystieoireyhtymän kohtalaiset tai vakavat oireet.
Tutkimuksessa selvisi, että kotona käytettävän uniapneapannan avulla voidaan luotettavasti ja helposti todeta koiran uniapnea. Koiran kaulaan laitettava laite mittaa hengitystä unen aikana, ja sitä käytettiin tutkimuksessa yhden yön ajan. Aiemmin koirien uniapneaa on voitu tutkia vain laboratoriossa. Tutkimuksessa käytetty panta ei ole vielä yleisessä käytössä.
– Omistajan havaitsemien oireiden perusteella uniapneaa voidaan epäillä jo ennen pantatutkimuksen tekemistä. Unenaikaisiin hengityshäiriöihin mahdollisesti viittaavia oireita ovat epätyypillisissä asennoissa nukkuminen, unenaikaiset hengityskatkokset ja öinen levottomuus. Pelkkä kuorsaus ei kuitenkaan välttämättä tarkoita, että koiralla on uniapnea, kertoo eläinlääketieteen lisensiaatti Iida Niinikoski.
Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että englanninbulldogeilla esiintyy matala-asteista elimistön tulehdustilaa, joka muistuttaa ihmisten uniapneassa havaittavaa vastaavaa tilaa. Ihmisillä tällainen lieväkin tulehdustila lisää riskiä sairastua muun muassa sydän- ja verisuonisairauksiin.
Niinikosken mukaan koiran uniapnean havaitseminen on tärkeää, sillä se aiheuttaa toistuvia heräämisiä ja unen pirstaloitumista, mikä heikentää unen laatua. Tiedetään myös, että ihmisillä hoitamattomaan vakava-asteiseen uniapneaan liittyy merkittäviä terveysriskejä, kuten ennenaikaista kuolleisuutta.
– Eläinlääkäriin kannattaa olla yhteydessä, jos epäilee koirallaan uniapneaa. Oireita voidaan yrittää hoitaa erilaisin leikkauksellisin ja lääkkeellisin keinoin. Koska ylipaino altistaa unenaikaisille hengityshäiriöille kaikilla koirilla, on lihomisen välttäminen tärkeää. On tärkeää huomata[NI1] , että jalostamalla lyttykuonoisista koirista pitkäkuonoisempia voitaisiin vähentää tämän vakavan ongelman esiintymistä, sanoo Niinikoski.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Eläinlääketieteen lisensiaatti Iida Niinikoski
iida-maria.niinikoski@helsinki.fi
040 460 6076
Helsingin yliopiston mediapalvelu
Puh:02941 22622mediapalvelu@helsinki.fiHenriikka HeikinheimoViestinnän asiantuntijaViikin kampus, Helsingin yliopisto
Puh:0503263085henriikka.heikinheimo@helsinki.fiLinkit
Helsingin yliopisto on yli 40 000 opiskelijan ja työntekijän kansainvälinen tiedeyhteisö, joka toimii neljällä kampuksella Helsingissä ja usealla muulla paikkakunnalla Suomessa. Kansainvälisissä yliopistovertailuissa Helsingin yliopisto sijoittuu maailman parhaan yhden prosentin joukkoon. Helsingin yliopisto on perustettu vuonna 1640.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Helsingin yliopisto
Imatinibi-lääkitys ei vähentänytkään kuolleisuutta sairaalahoidetuilla koronapotilailla – professori miettii jo seuraavaa pandemiaa16.8.2024 12:51:15 EEST | Tiedote
Tuoreesta Solidarity Finland -tutkimusryhmän tutkimuksesta selviää, että imatinibi-lääkitys ei vähentänyt kuolleisuutta sairaalahoidetuilla COVID-19-potilailla, toisin kuin aiemmin on esitetty. Lisäksi tutkimus osoittaa, että long covid -tyyppiset oireet ovat sairaalahoitoisilla potilailla yleisiä vielä vuoden kuluttua sairastumisesta.
Puuston määrällä ja kasvualustan laadulla voidaan lisätä hiilen sidontaa tiiviillä kaupunkialueella15.8.2024 09:25:07 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston, Ilmatieteen laitoksen ja Aalto-yliopiston tutkijat arvioivat keinoja, joiden avulla hiilinieluja ja -varastoja saadaan lisättyä kasvillisuuteen ja maaperään. Hiedanrannassa Tampereella tehdyssä selvityksessä kävi ilmi, että etenkin puiden määrä ja kasvualustan laatu vaikuttavat hiilen sidontaan.
Henkirikoksissa laskeva trendi15.8.2024 08:30:00 EEST | Tiedote
Henkirikollisuuden taso on laskenut vuodesta 2009 vuoteen 2022. Myönteinen kehitys näkyy hieman selvemmin miehiin kohdistuneessa väkivallassa. Tämä käy ilmi Helsingin yliopiston Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin Henkirikoskatsauksesta.
Tasa-arvon paradoksia ei ole olemassa15.8.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Paljon mediahuomiotakin viime aikoina saanut tasa-arvon paradoksi, ilmiö, jonka mukaan naiset ja miehet ovat keskenään erilaisempia tasa-arvoisemmissa maissa, ja vastaavasti keskenään samankaltaisempia vähemmän tasa-arvoisissa maissa, ei pidä paikkansa.
Uutta tutkimustietoa valkosormisuusoireen syistä14.8.2024 08:20:46 EEST | Tiedote
Valkosormisuuden eli Raynaud’n taudin taustalta löydettiin kahdeksan immuniteettiin ja verenkiertoon vaikuttavaa geeniä. Tarkemmat solukokeet osoittivat etenkin adrenergisen signaalijärjestelmän vaikuttavan Raynaud’n taudin kehittymiseen, varsinkin kylmissä olosuhteissa.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme