”Verovarojen tuhlaukselle saatava stoppi” - Ohjelmistoala ehdottaa inhouse-kieltoa suurille kaupungeille ja hyvinvointialueille
Yksityisten ICT-yritysten työvoiman tuottavuus on yli 60 % parempi kuin saman alan inhouse-yhtiöiden. Tämän osoittaa Jyväskylän yliopiston vasta julkaistu tutkimus, jolle saadaan pian vielä jatkoa. ”Tulokset huutavat jo nyt tarvetta muutokseen. Ehdotamme, että inhouse-yhtiöiden käyttö kielletään suurilta kaupungeilta ja hyvinvointialueilta. Ne saavat kaiken tarvitsemansa vapailta markkinoilta”, lataa ohjelmistoalan kattojärjestön Software Finland ry:n toimitusjohtaja Rasmus Roiha.
![Ohjelmistoala ehdottaa inhouse-kieltoa isoille kaupungeille ja hyvinvointialueille. Kuvassa Software Finland ry:n toimitusjohtaja Rasmus Roiha.](/data/images/public/2046279/70346551/4dc16989-9435-4b82-b267-9f4ef7b925b3-w_720.jpg)
Lehdistötiedote 25.6.2024
Keskustelu julkisyhteisöjen omistamista inhouse-yhtiöistä vauhdittuu tutkimustiedon myötä. Jyväskylän yliopiston uunituore tutkimus kertoo ICT-alan inhouse-yhtiöiden huonosta tuottavuudesta, monimutkaisista ja epäselvistä omistusrakenteista ja tiedonsaannin vaikeuksista, koska inhouse-yhtiöt eivät ole julkisuuslain piirissä. Huono tuottavuus yhdistyy Jyväskylän yliopiston tutkijaryhmän jo aiemmin keräämään tutkimustietoon inhouse-palvelujen kalleudesta ja laatuongelmista, kertoo väitöskirjatutkija Reetta Ghezzi.
”Inhouse-hankinnat ovat useimmiten kalliimpia kuin markkinapohjaiset ratkaisut. Myös palvelujen laatu on ongelmallinen: Palveluiden ja järjestelmien kehitys ja virheiden korjaaminen on hidasta. Siksi pienet ostajat joutuvat usein vain hyväksymään järjestelmäpäivitykset ja muutokset, jotka ovat pienomistajille suhteellisesti kalliimpia kuin suuremmille ostajille. Uusi tutkimuksemme alleviivaa erityisesti valtavaa tuottavuuseroa inhouse-yhtiöiden ja yksityisten yritysten välillä: Yksityisten ICT-yritysten tuottavuus on yli 60 % parempi”, painottaa Ghezzi, joka lupaa tutkimusryhmältä vielä lisää tärkeitä tutkimustuloksia aivan lähitulevaisuudessa.
Isot ostajat vapaille markkinoille, pienille suojaa
Varmaa tutkimuksen perusteella on se, että inhouse-yhtiöiden huono tuottavuus tuhlaa yhteisiä verovaroja ja rokottaa pahasti yksityisten yritysten toimintaa. Ohjelmistoalan kattojärjestön Software Finland ry:n toimitusjohtaja Rasmus Roiha ehdottaa ongelmaan yksinkertaista ratkaisua.
”Kaikki ymmärtävät, että isot ja pienet julkisyhteisöt ovat aivan eri asemassa hankintoja tehdessään. Isot kaupungit ja hyvinvointialueet tekevät suuria hankintoja, joihin käytetään miljardeittain yhteisiä verovaroja. Kun valtavat tuottavuuserot inhouse-yhtiöiden ja yksityisten välillä ovat nyt paljastuneet, tulokset huutavat jo nyt tarvetta muutokseen. Ehdotamme, että inhouse-yhtiöiden käyttö kielletään suurilta kaupungeilta ja hyvinvointialueilta. Ne saavat kaiken tarvitsemansa vapailta markkinoilta. On täyttä tuhlausta syrjiä yksityisiä yrityksiä, jotka mielellään palvelevat julkisissa hankinnoissa”, perustelee Roiha ehdotusta.
Oikeus inhouse-yhtiöiden käyttöön voitaisiin siis kytkeä suoraan väestöpohjaan. Pienet kaupungit saisivat jatkossakin hyödyntää pienimuotoista inhouse-toimintaa tai vaihtoehtoisesti käyttää yhteishankintayksiköitä omien hankintojensa helpottamiseksi.
”Kaikkein pienimpien kuntien on vaikeampaa saada hankintojaan tehtyä vapailta markkinoilta yksikseen. Erikoista nykytilanteessa on se, että valtaviksi paisuneet inhouse-yhtiöt uhkaavat jättää nimenomaan pienet kunnat oman onnensa nojaan, jos inhouse-yhtiöiden asemaan puututaan. Tarve on päinvastainen: Isot ostajat pärjäävät vapailla markkinoilla ja pienistä täytyy huolehtia. Vapaalta kilpailulta suojassa kasvaneet inhouse-jätit haluavat pitää kiinni helposta rahasta, joka on pois meiltä veronmaksajilta ja koko yhteiskunnalta. Verovarojen tuhlaukselle on saatava stoppi”, kiteyttää Roiha.
Lisätietoja:
Rasmus Roiha, Software Finland ry, toimitusjohtaja, 0400 180 434, rasmus@softwarefinland.fi
Reetta Ghezzi, Jyväskylän yliopisto, väitöskirjatutkija, 050 412 7150, reetta.k.ghezzi@jyu.fi
Avainsanat
Software Finland ry on vuonna 1993 perustettu ainutlaatuinen yritysjohdon yhteisö ja ohjelmistoalan vaikuttaja. Toimintamme tärkein tavoite on jäsenyritystemme ja koko ohjelmistoalan kukoistus. Suomessa nimittäin tehdään huippulaadukasta ja kansainvälisesti kilpailukykyistä softaa, ja me uskomme, että sen avulla ratkaistaan maailman isotkin ongelmat. Mukana alaa koskevaan päätöksentekoon vaikuttamassa, tutkimusta ja koulutusta tukemassa sekä liiketoimintaansa kehittämässä on yli 600 softayritystä Suomesta. Software Finland ry tunnettiin vuoden 2023 alkuun asti nimellä Ohjelmisto- ja e-business ry ja vuoteen 2018 nimellä Ohjelmistoyrittäjät ry.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Software Finland ry
Mimmit koodaa -palkinto 2024 Reetta Siltasalmi-Kautolle19.4.2024 12:00:00 EEST | Tiedote
Mimmit koodaa -palkinto 2024 on myönnetty Reetta Siltasalmi-Kautolle tunnustuksena määrätietoisesta vaikuttamistyöstä, jota hän on tehnyt naisten kannustamiseksi IT-alalle sekä alan tasa-arvon edistämiseksi ja diversiteetin kasvattamiseksi. Siltasalmi-Kautto on alalla 15 vuotta työskennellyt insinööri, jolle IT-ura on ollut tavoite lapsesta saakka.
”Yhä Suomen kasvuraketti” – Ohjelmistoala korjaa kannattavuuttaan8.4.2024 08:34:28 EEST | Tiedote
Ohjelmistoalalta kuuluu kaksijakoisia uutisia, kertoo alan uunituore Sykemittari-tutkimus. ”Yritykset panostavat nyt kehnon taloustilanteen heikentämään kannattavuuteen, minkä seurauksena rekrytointi on hidastunut. Samaan aikaan olemme Suomen nopeimmin kasvava ala – lähes kolme neljästä yrityksestä odottaa kasvua”, avaa alan kattojärjestön Software Finland ry:n toimitusjohtaja Rasmus Roiha. Henkilöstömäärän kasvua odottaa ohjelmistoalalla talouden heikosta yleistilanteesta huolimatta lähes puolet yrityksistä.
Suomen SaaS-bisnes kasvaa ”vain” sadoilla miljoonilla – ”Menestyksen salaisuus löytyy siitä, miten yritys asiakkaat verkossa kohtaa”14.12.2023 15:00:00 EET | Tiedote
Uunituore tutkimus löytää yhden kiistattoman menestystekijän Suomen 100 suurimman SaaS-yrityksen (Software as a Service) taustalta. ”Tulokset ovat selkeät: Kasvun ja digitaalisen asiakaskokemuksen välillä on suora ja vahva yhteys”, kiteyttää tutkimuksen toteuttanut Mika Heikinheimo. ”SaaS-bisnes kasvaa keskimäärin 20 prosenttia, mutta kasvua maailmalle tavoitellaan silti aivan liian vähän. Potentiaali olisi paljon parempaan”, tulkitsee ohjelmistoalan kattojärjestön Software Finland ry:n toimitusjohtaja Rasmus Roiha.
”Eikö eduskunnassa tajuta, että digivallankumous on yritysvetoinen? Ohjelmistoalan väistyvä puheenjohtaja vaatii alan parempaa kuulemista5.12.2023 12:40:53 EET | Tiedote
Ohjelmistoalan kattojärjestön Software Finlandin pitkäaikainen puheenjohtaja Pekka Walkama peräänkuuluttaa alan parempaa kuulemista yhteiskunnan keskeisissä ratkaisuissa. ”Suomen ja koko maailman ongelmat ratkaistaan pitkälti juuri ohjelmistovetoisilla teknologioilla, joita kehittävät etenkin yritykset. Silti eduskunnasta ei ole kutsuja valiokuntiin kuulunut, vaikka jäsenyrityksemme ovat monissa suurissa kysymyksissä avainasemassa”, ihmettelee puheenjohtajuudesta tänään luopunut Walkama.
”Maailma tarvitsee esikuvia” – Suomen ohjelmistoalan ensimmäinen naispuheenjohtaja Taija Engman tavoittelee alalle vientiloikkaa5.12.2023 09:30:22 EET | Tiedote
Suomen ohjelmistoalan kattojärjestö Software Finland ry on valinnut puheenjohtajakseen monin tavoin ansioituneen Taija Engmanin. Engman on mm. nostanut perustamansa SaaS-(Software as a Service) yrityksen Good Sign Oy:n kansainväliseksi kasvuyritykseksi ja vaikuttanut aktiivisesti ohjelmistoalan hyväksi. ”Tietotekniikka on jo nyt Suomen 4. suurin vientiala ja valtava potentiaali viennin kasvulle – siinä on painopisteeni”, linjaa Engman. ”Taija on loistava esikuva alalle, joka tarvitsee naiset mukaan”, kiteyttää Software Finlandin toimitusjohtaja Rasmus Roiha.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme