Metsäkato aiheuttaa Afrikan vuoristosademetsissä enemmän lämpenemistä kuin ilmastonmuutos
Metsäkato on lämmittänyt ilmastoa ja nostanut pilvipeitettä ylemmäs maanpinnasta Afrikan vuoristosademetsissä. Kahdenkymmenen viime vuoden aikana tapahtuneen metsäkadon aiheuttamat muutokset ovat kaksi kertaa voimakkaampia kuin ilmastonmuutoksesta johtuvat vastaavat muutokset.
![Pilviä Taitavuoren rinteillä Keniassa](/data/images/public/3747/70427125/9d6814ae-6338-46c9-946c-b30843aa7949-w_720.jpg)
Metsäkadon aiheuttamat muutokset uhkaavat Afrikan vuoristosademetsien biologista monimuotoisuutta ja laajojen alueiden vedensaantia. Kansainvälisen tutkijaryhmän Nature Communications -lehdessä julkaistu tutkimus osoittaa, että kahden viime vuosikymmenen aikana 18 prosenttia Afrikan vuoristosademetsistä on menetetty metsäkadon vuoksi. Tämä on johtanut lämpenemiseen ja nostanut pilvipeitteen korkeutta vuorilla.
Myös ilmastonmuutos aiheuttaa vastaavia muutoksia, mutta tutkijoiden mukaan metsäkadon aiheuttama vaikutus lämpötilaan ja pilvipeitteeseen on ollut kaksi kertaa ilmastonmuutoksen vaikutuksia voimakkaampaa. Tutkimuksen mukaan 20 vuodessa vuoristosademetsien keskilämpötila on noussut 1,4 celsiusastetta samalla kun pilvet ovat nousseet ylemmäksi 230 metrillä.
Puita verhoavat pilvet pitävät huolta vedensaannista
Afrikan vuoristosademetsät ovat usein pilvisiä, kosteita ja ilmastoltaan viileitä. Lämpötilat ovat yleensä sitä viileämpiä mitä korkeammalla ollaan. Vuoristosademetsät ovat myös biologisesti erittäin monimuotoisia. Metsät toimivat tärkeänä vesivarantona, sillä ne sitovat matalalla sijaitsevan pilvipeitteen kosteutta ja takaavat makean veden saannin miljoonille Afrikan alankojen ihmisille.
– Etenkin vuorten huipuilla sijaitsevat metsät ovat tärkeitä kosteuden sitojia. Kenian Taitavuorten metsäisillä vuorenhuipuilla tehdyissä tutkimuksissa saatiin vettä vuodessa 20 prosenttia enemmän kuin puuttomilla alueilla ihan vieressä. Kun pilvet hunnuttavat puita, pilvien kosteus tiivistyy lehtien, oksien ja päällyskasvien pintaan vedeksi ja putoaa maahan. Kun pilvipeite nousee ylemmäs, se ei enää kosketa puita. Näin vedensaanti vähenee, sanoo geoinformatiikan professori ja Keniassa sijaitsevan Taitan tutkimusaseman johtaja Petri Pellikka Helsingin yliopistosta.
Yli 70 prosentin metsäkato kumoaa korkeuden vaikutuksia
Tutkijat havaitsivat, että korkeimmalla sijaitsevilla alueilla metsäkadon aiheuttama lämpeneminen ja muutokset pilvisyydessä eivät olleet yhtä voimakkaita kuin matalammalla sijaitsevilla alueilla. Jos puustosta oli kuitenkin kadonnut yli 70 prosenttia neliökilometriä kohti, korkeuden viilentävä vaikutus kumoutui. Näin myös korkeimmalla sijaitsevat vuoristosademetsät alkoivat lämmetä voimakkaasti.
– Vuoristoalueiden metsäkatoon pitää puuttua välittömästi. Metsää raivataan esimerkiksi viljelysmaaksi ja puutavaraksi, ja avoin maasto ei enää sido vettä yhtä hyvin kuin metsämaa. Metsien katoaminen on vakava uhka biodiversiteetille ja vedensaannille Afrikassa, sanoo geotieteiden tutkija Temesgen Abera Helsingin yliopistosta ja Marburgin yliopistosta.
Tutkimus perustui satelliittihavaintoihin, data-analyysiin ja lämpötilojen sekä pilvenkorkeuden mittauksiin. Tutkimukseen osallistui tutkijoita Helsingin yliopistosta, Marburgin ja Bayreuthin yliopistoista Saksasta, Ilmatieteen laitoksesta, Addis Abeban yliopistosta sekä North-West Universitystä Etelä-Afrikasta. Tutkimus toteutettiin Kenian, Tansanian, Etiopian ja Etelä-Afrikan vuoristoylängöillä osana Helsingin yliopiston Taitan tutkimusasemalla tehtävää työtä. Helsingin yliopiston osalta tutkimuksesta vastasivat Earth Change Observation Laboratoryn tutkijat.
Julkaisu:
Abera, T.A., Heiskanen, J., Maeda, E.E., P. Pellikka et al. Deforestation amplifies climate change effects on warming and cloud level rise in African montane forests. Nature Communications 15, 6992 (2024). https://doi.org/10.1038/s41467-024-51324-7
Lisätiedot:
Petri Pellikka
Professori, geotieteiden ja maantieteen osasto
Helsingin yliopisto
petri.pellikka@helsinki.fi
0504154701
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Helsingin yliopiston mediapalvelu
Puh:02941 22622mediapalvelu@helsinki.fiKuvat
![Pilviä Taitavuorilla Keniassa](/data/images/public/3747/70427125/897b3fbf-2bde-4b65-8c1e-76152b72091b-w_240.jpg)
Linkit
Helsingin yliopisto on yli 40 000 opiskelijan ja työntekijän kansainvälinen tiedeyhteisö, joka toimii neljällä kampuksella Helsingissä ja usealla muulla paikkakunnalla Suomessa. Kansainvälisissä yliopistovertailuissa Helsingin yliopisto sijoittuu maailman parhaan yhden prosentin joukkoon. Helsingin yliopisto on perustettu vuonna 1640.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Helsingin yliopisto
Urheilevien lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja hoito parantavat ennustetta ja selän toimintakykyä21.8.2024 12:14:11 EEST | Tiedote
Lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja liikunnan tauottaminen 4 kuukauden ajaksi mahdollistavat murtumien paranemisen. Valtaosa tutkituista lapsista pystyi palaamaan liikuntaharrastuksensa pariin.
Mustien aukkojen säteily sai selityksen20.8.2024 11:25:36 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston tutkijat onnistuivat siinä, mitä on yritetty jo 70-luvulta lähtien: selittämään mustien aukkojen synnyttämän röntgensäteilyn. Säteily syntyy magneettikenttien kaoottisten liikkeiden ja turbulentin plasmakaasun yhteisvaikutuksesta.
Imatinibi-lääkitys ei vähentänytkään kuolleisuutta sairaalahoidetuilla koronapotilailla – professori miettii jo seuraavaa pandemiaa16.8.2024 12:51:15 EEST | Tiedote
Tuoreesta Solidarity Finland -tutkimusryhmän tutkimuksesta selviää, että imatinibi-lääkitys ei vähentänyt kuolleisuutta sairaalahoidetuilla COVID-19-potilailla, toisin kuin aiemmin on esitetty. Lisäksi tutkimus osoittaa, että long covid -tyyppiset oireet ovat sairaalahoitoisilla potilailla yleisiä vielä vuoden kuluttua sairastumisesta.
Puuston määrällä ja kasvualustan laadulla voidaan lisätä hiilen sidontaa tiiviillä kaupunkialueella15.8.2024 09:25:07 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston, Ilmatieteen laitoksen ja Aalto-yliopiston tutkijat arvioivat keinoja, joiden avulla hiilinieluja ja -varastoja saadaan lisättyä kasvillisuuteen ja maaperään. Hiedanrannassa Tampereella tehdyssä selvityksessä kävi ilmi, että etenkin puiden määrä ja kasvualustan laatu vaikuttavat hiilen sidontaan.
Henkirikoksissa laskeva trendi15.8.2024 08:30:00 EEST | Tiedote
Henkirikollisuuden taso on laskenut vuodesta 2009 vuoteen 2022. Myönteinen kehitys näkyy hieman selvemmin miehiin kohdistuneessa väkivallassa. Tämä käy ilmi Helsingin yliopiston Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin Henkirikoskatsauksesta.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme