Työttömien määrä kasvanut Kaakkois-Suomessa, uusia työpaikkoja vähemmän kuin vuosi sitten
Työttömien määrä kasvoi Kaakkois-Suomessa edellisvuoden heinäkuusta kahdeksalla prosentilla. Myös lomautettuja oli vuodentakaista enemmän. Nuorisotyöttömyys ja pitkäaikaistyöttömyys jatkavat kasvuaan. Ulkomaalaistaustaisten työttömien määrä nousi kaikkia työttömiä enemmän. Uusia avoimia työpaikkoja oli heinäkuussa 40 prosenttia vähemmän kuin vuotta aiemmin. Kaakkois-Suomessa vain Imatran seudulla työpaikkoja oli viime vuoden heinäkuuta enemmän.
![Grafiikkakuva, jossa heinäkuun työllisyyslukuja.](/data/images/public/69817877/70431991/7bb0cacb-5761-4565-912a-a6d7c0a093b3-w_720.jpg)
Kaakkois-Suomen työ- ja elinkeinotoimistossa oli heinäkuun lopussa 16121 työtöntä työnhakijaa. Työttömien määrä on 1216 henkilöä (+8 %) suurempi kuin vuotta aikaisemmin.
Työttömien työnhakijoiden osuus työvoimasta oli Kaakkois-Suomessa 12,8 prosenttia. Kymenlaaksossa osuus oli 12,9 ja Etelä-Karjalassa 12,6 prosenttia. Koko maassa työttömien osuus työvoimasta oli heinäkuussa 11,4 prosenttia. Kunnittain tarkasteltuna korkein työttömyysaste oli Imatralla (15,5 %) ja matalin Taipalsaarella (8,5 %). Työttömyysasteet vaihtelevat kunnittain melko paljon, mutta suurimmassa osassa Kaakkois-Suomen kuntia työttömyysaste on korkeampi kuin valtakunnallisesti.
Työttömistä työnhakijoista Kaakkois-Suomessa oli kokoaikaisesti lomautettuja 1055 eli seitsemän prosenttia kaikista työttömistä. Lomautettujen määrä nousi vuodentakaisesta seitsemällä prosentilla. Kesäkuuhun verrattuna lomautettujen määrä pysyi lähes ennallaan.
Työttömien määrä kasvoi kaikissa Kaakkois-Suomen seutukunnissa ja valtaosassa kuntia – määrällisesti eniten Kouvolassa ja Lappeenrannassa. Suhteellisesti nousu oli suurinta Miehikkälässä. Työttömien määrä laski Luumäellä, Pyhtäällä, Rautjärvellä, Savitaipaleella ja Taipalsaarella.
Kaakkois-Suomen työttömistä työnhakijoista oli heinäkuun lopussa ulkomaiden kansalaisia 2371 henkilöä. Ulkomaalaisten osuus kaikista työttömistä oli Kaakkois-Suomessa 15 prosenttia. Alueen ulkomaalaisista työnhakijoista oli EU-maiden kansalaisia 273. Ulkomaan kansalaisten työttömyysaste Kaakkois-Suomessa oli 43,8 prosenttia.
Nuorisotyöttömyyden kasvu jatkuu
Nuorisotyöttömyyden kasvu jatkui heinäkuussakin kaikissa seutukunnissa – vähiten Kotka-Haminan seudulla. Alle 25-vuotiaita työttömiä oli Kaakkois-Suomessa vuodentakaista 16 prosenttia enemmän. Jo viime kesästä asti nuorten työttömien määrä on noussut suhteessa enemmän kuin kaikkien työttömien määrä. Yli 50-vuotiaita oli Kaakkois-Suomessa työttömänä heinäkuussa viiden prosentin verran enemmän kuin vuotta aiemmin.
Heinäkuun lopussa KaakkoisSuomessa oli yli vuoden yhtäjaksoisesti työttömänä olleita pitkäaikaistyöttömiä 4607. Määrä on kasvanut vuodentakaisesta seitsemän prosenttia. Kaikista alueen työttömistä pitkäaikaistyöttömiä oli 29 prosenttia. Osuus on pienempi kuin valtakunnallisesti. Pitkäaikaistyöttömien määrä kasvoi kaikissa kaakon seutukunnissa – eniten Kouvolan seudulla.
Lähes kaikkien ammattiryhmien työttömyys kasvoi
Työttömien määrä nousi Kaakkois-Suomessa viime vuoden heinäkuusta lähes kaikissa ammattiryhmissä, määrällisesti eniten ammatteihin luokittelemattomien ja rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijöiden ryhmissä. Ainoastaan maanviljelijöiden ja metsätyöntekijöiden sekä prosessi- ja kuljetustyöntekijöiden työttömyys väheni.
Työttömien määrä laski Kaakkois-Suomessa vuodentakaiseen verrattuna alemman perusasteen tutkinnon ja erikoisammattikoulutusasteen tutkinnon suorittaneilla. Kaikilla muilla koulutusasteilla työttömien määrä nousi. Korkeakoulutettujen työttömien määrä nousi vuodentakaisesta melko selvästi. Määrällisesti eniten vuodentakaisesta nousi toisen asteen tutkinnon suorittaneiden työttömyys, ja suhteellisesti eniten nousi tutkija-asteen suorittaneiden työttömyys.
Uudet avoimet työpaikat vähenivät
Kaakkois-Suomen työ- ja elinkeinotoimistossa oli heinäkuun aikana avoinna 872 uutta työpaikkaa. Paikkoja oli 40 prosenttia vähemmän (-593 kpl) kuin vuosi sitten. Työpaikkojen määrä väheni reilusti kaikissa muissa seutukunnissa paitsi Imatralla, jossa työpaikkoja oli vuodentakaista 19 prosenttia enemmän (+17 kpl). Eniten työpaikkojen määrä laski Kouvolan seudulla (-54 %, -316 kpl).
Kaakon uusista avoimista työpaikoista 76 prosenttia oli yrityksissä. Yli vuoden kestävää työsuhdetta tarjottiin 56 prosentissa uusista työpaikoista. Osuus vaihteli seuduittain paljon; Kouvolassa pitkien työsuhteiden osuus oli 72 prosenttia ja Imatran seudulla vain 27 prosenttia.
Maanviljelijöille ja metsätyöntekijöille oli avoinna kolme paikkaa enemmän kuin vuotta aiemmin. Sotilaille ja johtajille ilmoitettiin yhtä monta työpaikkaa kuin vuosi sitten. Kaikissa muissa ammattiryhmissä uusien avointen työpaikkojen määrä laski. Eniten vähenivät palvelu- ja myyntityöntekijöiden ja muiden työntekijöiden työpaikat.
Eniten uusia työpaikkoja ilmoitettiin lähihoitajille, myyjille, rakennussähköasentajille, toimisto- ja laitossiivoojille sekä sairaanhoitajille.
Palveluissa vähemmän henkilöitä kuin vuosi sitten
Heinäkuun lopussa Kaakkois-Suomessa oli aktivointiasteeseen laskettavien palveluiden piirissä 4801 henkilöä (-5 %). Aktivointiaste oli 22,9 prosenttia. Laajan työttömyyden eli työttömien työnhakijoiden ja palveluissa olleiden yhteismäärä oli heinäkuussa vajaat 21000. Määrä on noin 900 henkilöä suurempi kuin vuotta aikaisemmin.
Palkkatuella työllistettyjen määrä väheni vuodentakaiseen verrattuna. Valtaosa työllistetyistä oli yksityisen sektorin töissä (69 %). Kunnissa työllistettyjä oli 30 prosenttia ja valtiolla noin prosentin verran.
Työvoimakoulutuksessa tai omaehtoisessa koulutuksessa oli yhteensä 1547 henkilöä. Palveluista kuntouttavan työtoiminnan, valmennusten ja työ- ja koulutuskokeiluiden osallistujamäärät nousivat. Muiden palveluiden osallistujamäärät laskivat.
Tiedot ilmenevät työ- ja elinkeinoministeriön työnvälitystilastosta.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Kaakkois-Suomen työ- ja elinkeinotoimisto
Johtaja Jari Saarinen, p. 0295 042 200, etunimi.sukunimi@te-toimisto.fi
Kuvat
![Grafiikkakuva, jossa heinäkuun työllisyyslukuja.](/data/images/public/69817877/70431991/7bb0cacb-5761-4565-912a-a6d7c0a093b3-w_240.jpg)
Linkit
Tietoja julkaisijasta
Kaakkois-Suomen ELY-keskus on valtion viranomainen, joka edistää alueellista kehittämistä hoitamalla valtionhallinnon toimeenpano- ja kehittämistehtäviä Kymenlaaksossa ja Etelä-Karjalassa. ELY-keskus hoitaa elinkeinoihin, työvoimaan, osaamiseen, liikenteeseen ja infrastruktuuriin sekä ympäristöön ja luonnonvaroihin liittyviä tehtäviä.
Kaakkois-Suomen ELY-keskus kehittää ja tukee taloudellista, sosiaalista ja ekologisesti kestävää hyvinvointia. ELY-keskus toimii tiiviissä yhteistyöverkostossa alueen, kansalaisten, yritysten, yhteisöjen ja muiden toimijoiden hyväksi tavoitteenaan elinvoimainen, kestävä ja saavutettava Kaakkois-Suomi.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Kaakkois-Suomen ELY-keskus
Lähiruokapäivänä 7.-8. syyskuuta maaseudulla on avoimet ovet30.8.2024 10:40:29 EEST | Tiedote
Millaisia tuotteita kotiseudullasi tuotetaan, mistä suomalainen ruoka tulee, entä mitä muuta mielenkiintoista maaseudulta löytyy? Näihin kysymyksiin voit saada vastauksen 7. -8. syyskuuta.
Kaakkois-Suomen elinvoimaa ja hyvinvointia tuettiin lähes 17 miljoonalla eurolla vuoden ensimmäisellä puoliskolla21.8.2024 10:23:10 EEST | Tiedote
Kaakkois-Suomen yritysten osaamista, työllisyyttä ja elinvoimaa parannetaan erilaisin EU-rahastojen sekä kansallisilla tuilla. Tukea myönnetään maaseuturahastosta, Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR), Euroopan sosiaalirahastosta (ESR+), Oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta (JTF) sekä kansallisena yrityksen kehittämisavustuksena (ELY-keskus).
Etelä-Karjalan ja Kymenlaakson yrityksille ja kehittämishankkeille yli kolme miljoonaa euroa huhti-kesäkuussa15.8.2024 10:33:17 EEST | Tiedote
Kuluvan vuoden huhti-kesäkuussa 26 yritystä ja 28 kehittämishanketta saivat EU:n maaseuturahoitusta Kaakkois-Suomen ELY-keskuksen ja Leader-ryhmien kautta. Yritysten investointeihin ja kehittämistoimiin myönnettiin yhteensä lähes 260 000 euroa, kehittämishankkeisiin kaikkiaan 2,8 miljoonaa euroa.
Kaakkois-Suomen sinilevätilanne rauhallinen, mutta riski leväkukintojen runsastumiselle säilyy8.8.2024 13:23:15 EEST | Tiedote
Useimmilla havaintopaikoilla sinilevärunsastumia ei ole tämän viikon havainnoinnissa tavattu.
Sinileväkukintoja tavataan edelleen paikoin runsaastikin Kaakkois-Suomen järvi- ja rannikkoalueilla, useimmilla havaintopaikoilla kukintoja ei kuitenkaan tällä hetkellä ole25.7.2024 13:11:24 EEST | Tiedote
Useimmilla havaintopaikoilla sinilevärunsastumia ei ole tämän viikon havainnoinnissa tavattu.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme