Uutuuskirja kumoaa myytin: Karjalan evakkoja asutettiin myös ruotsinkielisiin kuntiin. Vailla omaa paikkaa? -kirjan julkaisutilaisuus Sodan ja rauhan keskus Muistissa 6.9.2024
Karjalaisten kotinsa sodan vuoksi menettäneiden asuttaminen oli mittava kansallinen projekti, jossa ei vältytty ristiriidoilta. Erityisesti siirtoväen asuttaminen ruotsin- ja kaksikielisiin kuntiin aiheutti aikanaan paljon poliittista keskustelua. Syntyi sitkeästi elävä myytti, jonka mukaan nämä alueet vapautettiin kokonaan sodanjälkeisestä asutustoiminnasta. Nyt julkaistu VTT Olli Kleemolan ja FM Riku Kauhasen Vailla omaa paikkaa? Karjalan evakot ruotsinkielisessä Suomessa -teos kumoaa tämän myytin uusien lähteiden avulla.
![Vailla omaa paikkaa -teos julkistetaan Sodan ja rauhan keskus Muistissa Mikkelissä 6.9.2024.](/data/images/public/69820409/70440121/291cb556-f5ef-40ac-903a-66d6e63ccefa-w_720.png)
Vailla omaa paikkaa? Karjalan evakot ruotsinkielisessä Suomessa -teoksessa esitellään päättyneen tutkimusprojektin pohjalta kattavasti Pohjanmaan, Varsinais-Suomen ja Uudenmaan ruotsin- ja kaksikielisten kuntien sodanjälkeistä asutustoimintaa. Kuntakohtainen syvällinen analyysi ja vertailu osoittaa, miten asutustoiminta eri kunnissa suunniteltiin tehtäväksi, millaiseksi se muotoutui ja kuinka paljon karjalaisia asutettiin ruotsinkielisille alueille. Tutkimuksessa on käytetty aiemmin harvoin käytettyjä ja myös kokonaan uusia lähteitä.
Karjalaisen siirtoväen kohtelu ja sijoittaminen vaihteli suuresti lähes vierekkäisissä kunnissa. Osassa siirtoväki otettiin sydämellisesti vastaan, osassa taas syrjintä oli yleistä. Asutustoiminnan lisäksi teoksessa käsitellään myös karjalaisten ja paikallisten kokemuksia asutusajalta. Teos toimii hakuteoksen ohella runsaasti tarinallisia elementtejä sisältävänä populaarina tietokirjana.
Johtopäätöksinä todetaan muun muassa, että täysin ruotsinkieliset kunnat olivat niin pieniä, että yksinkertaisesti kuntien koon vuoksi oli hädin tuskin mahdollista asuttaa niihin edes ruotsinkielisiä rintamamiehiä. Kaksikielisissä kunnissa tilanne oli toinen, ja joissakin kunnissa niihin asettuneen siirtoväen määrä ylitti suunnitelmien sallimat määrät.
Tiedotus- ja kirjanjulkaisutilaisuus pe 6.9.2024 Sodan ja rauhan keskus Muistissa Mikkelissä
Kirja julkistetaan Sodan ja rauhan keskus Muistissa pe 6.9.2024 klo 13.00 alkavassa yleisötilaisuudessa, jossa Kleemola ja Kauhanen esitelmöivät tutkimustuloksistaan. Tilaisuus on kaikille avoin ja siihen on vapaa pääsy. Kirjaa voi ostaa MUISTI Kaupasta.
Tiedotustilaisuus median edustajille pe 6.9.2024 klo 12.00 Sodan ja rauhan keskus Muistin auditoriossa, Ristimäenkatu 4, Mikkeli. Kirjoittajat Kleemola ja Kauhanen sekä kustantaja Momentum kirjojen edustaja tavattavissa.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Olli KleemolaVTT, dosenttiTurun yliopisto
Puh:040 844 9971owklee@utu.fiRiku KauhanenFM, väitöskirjatutkijaTurun yliopisto
Puh:050 594 800rrikukauhanen@gmail.comTilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Sodan ja rauhan keskus Muisti Oy
Sodan ja rauhan keskus Muistin näyttelyssä avautuu sateenkaarikierros16.8.2024 09:51:50 EEST | Tiedote
Sodan ja rauhan keskus Muisti juhlistaa Mikkeli Pride -tapahtumaa 24.8.2024 avaamalla näyttelyssään sateenkaarikierroksen. Sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen historiaa valottava kierros on rakennettu nykyisen näyttelykierron sisään ja siihen voi tutustua omatoimisesti älypuhelimella qr-koodien kautta.
Kutsu tiedotustilaisuuteen ma 17.6.2024 klo 13: Mannerheim ylipäällikkönä -näyttely avautuu 18.6.2024 Päämajamuseossa Mikkelissä17.6.2024 13:00:00 EEST | Kutsu
Kutsumme tiedotusvälineiden edustajia lehdistötilaisuuteen Päämajamuseoon ma 17.6.2024 klo 13.00. Ristimäenkatu 4, 50100 Mikkeli. Mannerheim ylipäällikkönä -näyttely käsittelee Mannerheimia sotataidon näkökulmasta sekä kertoo hänen arkipäivästään Päämajassa jatkosodan vuosina. Gustaf Mannerheim oli ammattisotilas, joka saavutti urallaan sotilaalle korkeimmat mahdolliset tehtävät. Hän johti Suomen puolustusvoimia neljässä sodassa ja hänet valittiin tasavallan presidentiksi.
Sodan ja rauhan keskus Muistin tukisäätiön hallituksessa ja hallintoneuvostossa muutoksia – hallituksen puheenjohtajaksi Juhana Tikka14.6.2024 07:45:00 EEST | Tiedote
Sodan ja rauhan keskus Muistin tukisäätiön hallintoneuvoston vuosikokouksessa valittiin uusia jäseniä hallitukseen ja hallintoneuvostoon. Hallituksen puheenjohtajaksi valittiin mikkeliläinen Juhana Tikka, joka on Muistin perustajajäsenen Länsi-Savo Oy:n toimitusjohtaja.
Sodan ja rauhan keskus Muistissa ja Päämajamuseossa lähes 34 000 kävijää vuonna 20234.1.2024 12:49:47 EET | Tiedote
Sodan ja rauhan keskus Muistin ja Päämajamuseon ovi kävi viime vuonna taajaan. Kävijöitä oli yhteensä 33 659. Kävijämäärä kasvoi viimevuotisesta. Yhteensä Muistissa on käynyt sen 2,5-vuotisen historian aikana runsaat 92 000 kävijää.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme