THL suosittelee hinkuyskärokotetta raskaana oleville – syynä tänä vuonna lisääntyneet tautitapaukset, jotka voivat olla vaarallisia vauvoille
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) ohjaa hyvinvointialueita tarjoamaan hinkuyskärokotteen tehosteannosta raskaana oleville. Tavoitteena on estää vauvojen vakavia hinkuyskätapauksia.
Hinkuyskä on vaarallinen alle 1-vuotiaille ja aivan erityisesti vastasyntyneille, jotka eivät ole vielä ehtineet saada kolmen kuukauden iässä annettavaa ensimmäistä hinkuyskärokoteannosta.
Tästä syystä THL suosittelee raskaana oleville hinkuyskärokotteen tehosteannosta raskausviikoilla 16–32. Hinkuyskän vasta-aineet siirtyvät sikiöön ja antavat vastasyntyneelle suojan hinkuyskää vastaan. Rokotteen voi ottaa tarvittaessa myös myöhemmässä raskauden vaiheessa.
”Äidin rokotus raskauden aikana on turvallista. Se suojaa vauvaa hyvin elämän ensi kuukausina, jolloin vastasyntyneellä on suurin riski saada vakava hinkuyskä”, sanoo THL:n ylilääkäri Hanna Nohynek.
THL:n uuden ohjauksen taustalla ovat Suomessa ja muualla Euroopassa lisääntyneet hinkuyskätapaukset erityisesti nuoremmissa ikäryhmissä. Tämän vuoden aikana Suomessa on raportoitu yhteensä 1233 laboratoriovarmennettua hinkuyskätapausta. Se on selvästi enemmän kuin vastaavaan aikaan ennen koronapandemiaa, jolloin tapauksia raportoitiin tyypillisesti 200–500 koko vuoden aikana. Laboratoriovarmennetut tapaukset edustavat todennäköisesti vain pientä osaa taudin kokonaismäärästä väestössä.
Rokote voidaan antaa raskauden seurantaan kuuluvalla neuvolakäynnillä
Hyvinvointialueet ja neuvolat tiedottavat, miten raskaana olevien rokotukset alueella toteutetaan. Rokotuksen voi saada neuvolassa esimerkiksi osana raskausviikoille 22–24 ajoittuvaa terveystarkastusta tai muun määräaikaisen terveystarkastuksen yhteydessä. Rokotus on vapaaehtoinen ja maksuton.
Rokotteena tarjotaan dtap-rokotetta, jolla on korkea suojateho imeväisikäisten hinkuyskää ja siihen liittyvää kuolleisuutta vastaan.
”Hinkuyskäkomponentteja sisältäviä rokotteita on käytetty vuosikymmeniä. Ne ovat tehokkaita vakavaa tautia vastaan, mutta suoja ei ole kovin pitkäkestoinen. Rokotteet ovat turvallisia myös raskaana oleville. Lapsen rokotusohjelmaa jatketaan normaalisti riippumatta siitä, onko äiti saanut raskauden aikana hinkuyskärokotetta vai ei”, Nohynek sanoo.
Kansallisessa rokotusohjelmassa hinkuyskärokotteet annetaan lapsille neuvolassa kolmen, viiden ja 12 kuukauden iässä sekä 4-vuotiaana. Lisäksi tehosterokotusta tarjotaan kouluiässä kaikille 14–15-vuotiaille sekä nuorille aikuisille 25 vuoden iässä.
Jos on raskauden aikana saanut ikäkausitehosteena annettavan dtap-rokotuksen, ei toista rokotusta tarvita. Muutoin rokotusta suositellaan kaikille raskaana oleville 16 raskausviikosta eteenpäin riippumatta siitä, milloin hän on saanut edellisen hinkuyskärokotteen.
Tällä hetkellä raskaudenaikainen dtap-tehosterokote hinkuyskää vastaan on käytössä lähes kaikissa EU-maissa sekä monessa muussa korkean tulotason maassa. Suomessa uusi ohjaus rokotteiden tarjoamisesta raskaana oleville on voimassa tällä erää tammikuun 2025 loppuun asti, mutta sitä jatketaan tarvittaessa.
Puuskittainen yskä on tyypillinen oire, mutta pienillä vauvoilla hinkuyskän oireet voivat olla epätyypillisiä
Hinkuyskä tarttuu pisaratartuntana. Taudin voi sairastaa useita kertoja elämänsä aikana, sillä sairastettu hinkuyskä ei anna pysyvää suojaa uutta tartuntaa vastaan.
Hinkuyskän tyypillinen oire on useita viikkoja, jopa 2–3 kuukautta kestävä yskä, joka muuttuu yleensä vähitellen puuskittaiseksi.
Erityisesti pienillä lapsilla yskä voi olla tikahduttavaa ja sisäänhengitys voi vaikeutua, jolloin kuuluu hinkuva ääni yskänpuuskan loppuvaiheessa. Yskänpuuskan lopussa lapsi saattaa myös oksentaa. Puuskien välillä potilas on yleensä hyväkuntoinen ja vähäoireinen.
Pienillä vauvoilla hinkuyskän oireet voivat olla epätyypillisiä ja yskä voi alkuvaiheessa puuttua kokonaan. Aluksi ainut oire saattaa olla yökkäily, oksentelu tai hengityskatkokset. Pienillä vauvoilla jo pelkkä hinkuyskäepäily on yleensä syy ottaa lapsi sairaalaseurantaan.
Hinkuyskän taudinkulkua voidaan lievittää antibioottihoidolla, jos hoito päästään aloittamaan taudin alkuvaiheessa.
Lisätiedot
Työpaperi: Hinkuyskärokotteet raskaana oleville: Suosituksen perusteet
Nuorten ja aikuisten kurkkumätä- jäykkäkouristus- ja hinkuyskärokote (dtap)
Jäykkäkouristus-, kurkkumätä-, hinkuyskä-, polio- ja Hib -yhdistelmärokotteet
Hanna Nohynek
ylilääkäri
THL
puh. 029 524 8246
etunimi.sukunimi@thl.fi
Satu Kärkkäinen
asiantuntija
THL
puh. 029 524 8261
etunimi.sukunimi@thl.fi
Leif Lakoma
ylilääkäri
THL
puh. 029 524 7898
etunimi.sukunimi@thl.fi
Avainsanat
Tietoa julkaisijasta
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) on asiantuntija- ja tutkimuslaitos. Tuotamme tietoa, työkaluja ja ratkaisuja terveys- ja hyvinvointialan päätöksenteon ja toiminnan tueksi. Teemme kansainvälisesti ja kansallisesti arvokasta tutkimusta ja sovellamme sitä suomalaisen yhteiskunnan tulevaisuuden rakentamiseen.
![](/data/images/public/69817778/70442266/92701130-689c-4869-bd8b-aa89db8b4504-w_780.png)
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL
THL ja STM käyttävät apinarokosta vastedes nimitystä m-rokko23.8.2024 15:45:16 EEST | Tiedote
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) ja sosiaali- ja terveysministeriö (STM) käyttävät apinarokosta vastedes nimitystä m-rokko, suomenruotsiksi m-koppor. M-kirjain viittaa sanaan mpox, joka on taudin englanninkielinen nimitys. Maailman terveysjärjestö WHO suositteli jo loppuvuodesta 2022, että monkeypox (suomeksi apinarokko) korvataan termin aiheuttaman stigman vuoksi nimityksellä mpox. ”Myös Suomessa apinarokko-sanaa on käytetty leimaavasti. On tärkeää päästä eroon nimen aiheuttamasta stigmasta ja häivyttää sana apina tai siihen viittaava kirjain a. Tämän vuoksi käytämme taudista vastedes nimitystä m-rokko, emmekä esimerkiksi nimitystä a-rokko”, sanoo THL:n ylilääkäri Tuula Hannila-Handelberg. Taudin aiheuttajaviruksesta THL ja STM käyttävät vastedes myös kansainvälisessä käytössä olevaa lyhennettä MPXV, joka viittaa vanhaan englanninkieliseen nimeen monkeypox virus. Apinarokko on saanut alun perin nimensä siitä, että virus löydettiin vangituista apinoista vuonna 1958. Apinat ovat i
THL viikolla 35/202422.8.2024 15:31:10 EEST | Tiedote
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mediakalenteri ilmestyy joka torstai. Siihen kootaan aina seuraavan viikon infot, tiedotteet, keskeiset tapahtumat, julkaisut ja muita valikoituja ajankohtaisia asioita. Tiedot pohjautuvat torstain 22.8. tilanteeseen, ja niihin voi tulla muutoksia. Tarkemmat tiedot THL:n tapahtumista ja webinaareista tapahtumakalenterissa. https://www.thl.fi/fi/ajankohtaista/tapahtumat/tapahtumakalenteri THL:n viestintä palvelee mediaa arkisin klo 9–16, puh. 029 524 6161, sähköposti: info(at)thl.fi Verkkouutiset ma 26.8. Hyvinvointialueiden työllistymistä ja työkykyä tukevat sote-palvelut -kyselyn tulokset julkaistaan. Lisätietoja: saija.jarvimaki(at)thl.fi, puh. 029 524 7632 Blogit to 29.8. Jenni Krogell: Väkivallan ehkäisyn rakennelaki Lisätietoja webinaareista ja tapahtumista Seuraa THL:ää myös sosiaalisessa mediassa Katso myös ajankohtaisia uutisiamme thl.fi THL:n tuoreimmat julkaisut löytyvät Julkarista ja THL:n kirjakaupasta THL on myös Instagramissa tunn
Överdriven internetanvändning bland unga har ökat särskilt bland flickor – tydliga kopplingar till psykiska problem och utmaningar i studierna20.8.2024 02:00:00 EEST | Tiedote
Överdriven internetanvändning bland unga ökade 2017–2023. Ökningen var särskilt tydlig bland flickor på alla skolstadier. Överdriven internetanvändning har samband med psykiska problem, lite motion och sömn samt studie- och inlärningssvårigheter.
Nuorten liiallinen netinkäyttö on lisääntynyt erityisesti tytöillä – yhteydet mielenterveyden ongelmiin ja opiskelun haasteisiin selvät20.8.2024 02:00:00 EEST | Tiedote
Nuorten liiallinen netinkäyttö lisääntyi vuosina 2017–2023. Erityisen selvää kasvu oli tytöillä kaikilla kouluasteilla. Liiallinen netinkäyttö on yhteydessä mielenterveyden ongelmiin, vähäiseen liikuntaan ja nukkumiseen sekä opiskelun ja oppimisen vaikeuksiin.
Nuorten maksuton ehkäisy jatkuu lähes koko Suomessa – kokeilu yhtenäisti ja monipuolisti hyvinvointialueiden ehkäisypalveluja19.8.2024 02:00:00 EEST | Tiedote
Lähes kaikki nuorten maksuttoman ehkäisyn kokeiluun osallistuneista hyvinvointialueista jatkavat maksuttoman ehkäisyn tarjoamista kokeilun jälkeenkin. Kokeilun aikana nuorten ehkäisypalvelut yhtenäistyivät, palvelujen saatavuus parani ja tavoitettiin myös aiemmin palvelujen ulkopuolelle jääneitä nuoria.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme