Suomen merimetsokanta kasvoi yli kymmenen prosenttia
Kesällä 2024 merimetson pesiä laskettiin Suomessa noin 31 950 kappaletta. Pesimäkanta kasvoi edelliskesästä 14 prosenttia, noin 4 035 pesää. Ilmeisesti jo viime vuonna alkanut tulomuutto muista Itämeren maista on kasvattanut pesimäkantaa noin neljänneksellä melko vakaan jakson 2015–2022 jälkeen. Pitkäjänteisen seurannan ja tutkimuksen tavoitteena on tukea merimetson ja ihmisen sosiaalisesti, ekologisesti ja taloudellisesti kestävää rinnakkaiseloa.
![Droonikuva merimetsojen pesinnästä Porissa.](/data/images/public/69819243/70460118/febcb4ff-2dda-4161-ad67-7e52e77b1522-w_720.jpg)
Merimetson pesimäkannan kasvu keskittyi toistamiseen Satakuntaan eteläiselle Selkämerelle ja Suomenlahdelle, joissa lisäys oli 28 ja 16 prosenttia, noin 2 500 ja 1 500 pesää. Merenkurkussa pesien määrä kasvoi viiden vuoden taantuman jälkeen noin 720 pesällä. Merikotkan vahvimmalla esiintymisalueella Saaristomerellä kanta sen sijaan pieneni edelleen, ja pesiä oli noin 480 vähemmän kuin edelliskesänä ja lähes 2 000 vähemmän kuin vuonna 2019. Perämerellä pesämäärät pysyivät lähes ennallaan.
”Viron merimetsokanta kaksinkertaistui noin 33 600 pesivään pariin vuosina 2015–2022 ja myös Ruotsin pesimäkanta on kasvanut merkittävästi, kun taas Itämeren eteläosien kannat ovat pysyneet melko vakaina. On ilmeistä, että naapurimaidemme voimakkaasti vahvistuneet kannat heijastuvat meille nyt tulomuuttona”, toteaa tutkija Pekka Rusanen Suomen ympäristökeskuksesta (Syke).
![null](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/69819243/70460118/6b093607-0b6d-4a08-9bdb-bb15b95c15fa-w_720.png)
![null](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/69819243/70460118/9952c105-5807-4223-b4a0-efc4917be792-w_720.png)
Pohjanlahden merimetsokanta kasvoi viidenneksellä. Pohjanlahdella laskettiin noin 16 900 pesää, joista Selkämerellä noin 11 900, Merenkurkussa 2 750 ja Perämerellä 2 250. Suomenlahdella pesiä oli noin 11 090 ja Saaristomerellä 3 950. Sisämaassa havaittiin viime vuoden tapaan vain yksi 14 pesän suuruinen yhdyskunta Päijät-Hämeessä.
Selkämerellä ja Suomenlahdella sijaitsi 37 ja 35 prosenttia merimetson pesistä, Saaristomerellä 12 prosenttia. Merenkurkussa ja Perämerellä osuudet olivat yhdeksän ja seitsemän prosenttia.
![null](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/69819243/70460118/da349daa-7b31-441c-a234-29b4b47d8b5d-w_720.png)
Puolet pesimäkannasta kuudessa suurimmassa yhdyskunnassa
Suomessa havaittiin 62 merimetsoyhdyskuntaa, jotka pesivät yhteensä 93 luodolla tai saarella ja yhdyskunnista kahdeksan pesi pikkuporukoissa merimerkkien, linjataulujen tai majakan rakenteissa.
Kuudessa suurimmassa yhdyskunnassa pesi puolet koko Suomen merimetsokannasta. Pelkästään Rauman sataman yhdyskunnassa, jossa laskettiin noin 7 650 pesää, pesi lähes neljännes kaikista merimetsoista. Yhdeksän seuraavaksi suurinta yhdyskuntaa, joissa oli kussakin noin 1 000–1 900 pesää, sijaitsivat Vaasassa, Porissa (2 kpl), Turussa, Raaseporissa, Kirkkonummella, Espoossa, Porvoossa ja Haminassa.
Rauman sataman merimetsoyhdyskunta on kaikkien aikojen suurin Suomessa todettu lintuyhdyskunta. Yhdyskunnassa pesi myös merikotkapari jo neljättä vuotta.
”Yhdyskunnan luontainen kehitys riippuu nyt etenkin poikasille sopivan kalaravinnon runsaudesta riittävän lähellä yhdyskuntaa sekä siitä, pesiikö paikalla jatkossakin merikotkapari”, Rusanen toteaa. ”Pesivä kotkapari suojaa merimetsoyhdyskuntaa pesimättömien nuorten merikotkaporukoiden saalistukselta, joka on ollut kohtalokasta useille suurillekin yhdyskunnille toistuttuaan kesästä toiseen. Kun poikastuotto romahtaa, hakeutuvat aikuiset linnut uusille pesimäalueille.”
Kuntatasolla merimetsojen pesämäärät runsastuivat eniten Porissa noin 1 735, Vaasassa 1 490, Raumalla 820 ja Siikajoella 575 pesän verran. Vaasan ainoa merkittävä yhdyskunta palasi kahden välivuoden jälkeen vanhalle pesimäluodolleen ja pohjoisen Perämeren kanta siirtyi valtaosin Oulusta Siikajoelle. Sekä Espoossa, Loviisassa että Haminassa pesiä oli noin 375–430 enemmän kuin edelliskesänä.
Kanta pieneni eniten Mustasaaressa, 810 pesällä. Sekä Kristiinankaupungissa, Uudessakaupungissa että Turussa pesiä oli noin 200–300 vähemmän kuin edelliskesänä.
Pesintöjen yhteispinta-ala oli noin 76 hehtaaria. Puissa pesivien merimetsojen osuus jatkoi kasvuaan ja oli yli 60 prosenttia koko pesämäärästä, kun viisi vuotta aiemmin osuus oli vain neljännes. Sisäsaaristossa, lähempänä asutusta, ja puissa pesivien yhdyskuntien osuus on kasvanut merikotkan voimistuneen saalistuksen myötä.
![null](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/69819243/70460118/266660de-6a39-4541-8f5d-583d13d9e5b7-w_720.png)
Vain muutama yhdyskunta autioitui
Tänä vuonna autioitui vain neljä viime vuonna havaituista yhdyskunnista. Kokonaan uusia tai välivuosien jälkeen uudestaan pesinnän aloittaneita yhdyskuntia todettiin 13 kappaletta. Kokonaan uudet kahdeksan yhdyskuntaa sijaitsivat Kokkolassa, Vöyrissä, Korsnäsissä, Ahvenanmaan Finströmissä, Naantalissa, Kirkkonummella, Porvoossa ja Loviisassa, ja ne käsittivät yhteensä noin 340 pesää.
Merimetsoyhdyskuntia on tänä kesänä häiritty laittomasti ainakin Kristiinankaupungissa, Porissa, Maskussa, Sipoossa, Pyhtäällä ja Haminassa. Haminassa pesintä epäonnistui kokonaan ihmisen tuhottua yhdyskunnan munapesät ja samaa epäillään myös Vöyrissä sekä Finströmissä.
Merimetso on paluumuuttaja
Merimetso on Suomessa luonnonsuojelulailla rauhoitettu ympärivuotisesti, eikä se kuulu EU:n metsästettävien lajien listalle. Itämerellä merimetso on palannut alkuperäisille asuinsijoilleen, eikä se kuulu kansallisen vieraslajistrategian piiriin.
Merimetsokannan seurantaa koordinoi Suomen ympäristökeskus. Seurannalla kerätään perustietoa lajin ekologiasta ja levittäytymisestä. Kiitämme lämpimästi niitä noin 80 henkilöä, jotka osallistuivat kesällä 2024 merimetsoyhdyskuntien laskentoihin, etsintöihin ja tarkistuksiin!
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Tutkija Pekka Rusanen, Suomen ympäristökeskus, puh. 0400 148 691, etunimi.sukunimi@syke.fi
Tutkija Aleksi Mikola, Suomen ympäristökeskus, puh. 050 328 7588, etunimi.sukunimi@syke.fi
Mediapalvelu Suomen ympäristökeskuksessa
Suomen ympäristökeskuksen mediapalvelu välittää tietoa ympäristökeskuksessa tehtävästä tutkimuksesta, auttaa toimittajia löytämään asiantuntijoita haastateltaviksi ja tarjoaa valokuvia median käyttöön.
Yhteydenottoihin vastaavat viestintäasiantuntijat. Palvelemme arkisin klo 9-16.
Kuvat
![Droonikuva merimetsojen pesinnästä Porissa.](/data/images/public/69819243/70460118/febcb4ff-2dda-4161-ad67-7e52e77b1522-w_240.jpg)
![Merimetsojen pesintää Espoossa kesäkuussa 2024.](/data/images/public/69819243/70460118/c656790b-501a-4c20-8375-bc5c682ce68c-w_240.jpg)
![Merimetson pesämäärät merialueittain 2015–2024.](/data/images/public/69819243/70460118/da349daa-7b31-441c-a234-29b4b47d8b5d-w_240.png)
![Merimetsojen pesien määrä rannikkoalueilla 2024.](/data/images/public/69819243/70460118/266660de-6a39-4541-8f5d-583d13d9e5b7-w_240.png)
![Merimetsokannan prosentuaalinen kasvu 2015–2024.](/data/images/public/69819243/70460118/9952c105-5807-4223-b4a0-efc4917be792-w_240.png)
![Merimetson pesämäärät Suomessa 2015–2024.](/data/images/public/69819243/70460118/6b093607-0b6d-4a08-9bdb-bb15b95c15fa-w_240.png)
Liitteet
Linkit
Suomen ympäristökeskus – Teemme tiedolla toivoa.
Suomen ympäristökeskus
Latokartanonkaari 11
00790 Helsinki
0295 251 000
https://www.syke.fi/fi-FI
On aika siirtyä yksittäisten ympäristöongelmien ratkaisemisesta koko yhteiskunnan läpileikkaavaan kestävyysmurrokseen. Suomen ympäristökeskus (Syke) vaikuttaa tutkimuksella, tiedolla ja palveluilla kestävän yhteiskunnan rakentamiseen. Suomen ympäristökeskus on valtion tutkimuslaitos, jossa työskentelee noin 700 asiantuntijaa ja tutkijaa Helsingissä, Oulussa, Jyväskylässä ja Joensuussa.
![](/data/images/public/69819243/70460118/baa45ef9-1a5e-45bd-9967-d7eef292027f-w_780.png)
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Suomen ympäristökeskus
Storskarvsbeståndet i Finland ökade med över tio procent29.8.2024 14:06:56 EEST | Tiedote
Sommaren 2024 räknades cirka 31 950 storskarvbon i Finland. Det finska häckningsbeståndet ökade med 14 procent, alltså med cirka 4 035 bon. Uppenbarligen har inflödet av skarvar från andra Östersjöländer börjat redan föregående år. Denna inflyttning har ökat det häckande beståndet med cirka en fjärdedel efter en relativt stabil period 2015–2022. Målet med långsiktig uppföljning och forskning är att stödja socialt, ekologiskt och ekonomiskt hållbar samexistens med skarvar genom information av hög kvalitet.
Finland’s Great Cormorant population grew by more than ten per cent29.8.2024 14:02:48 EEST | Press release
Approximately 31,950 cormorant (Phalacrocorax carbo sinensis) nests were counted in Finland during the summer 2024. The Finnish breeding population increased by 14 per cent (about 4,035 nests) from the previous summer. Apparently, the influx of cormorants from other Baltic Sea countries started already in the previous year and has now increased the breeding population by about a quarter after a relatively stable period in 2015–2022. The aim of long-term monitoring and research is to support socially, ecologically, and economically sustainable coexistence with cormorants by providing high-quality information.
Sammandrag av den riksomfattande översikten över cyanobakterier juni–augusti 2024: I år observerades blomningar av cyanobakterier särskilt i öppna havsområden och vid kusten, i insjöarna varierade algläget29.8.2024 08:30:00 EEST | Tiedote
Den varma försommaren tidigarelade observationerna av cyanobakterier (blågröna alger) särskilt i Finska vikens havsområden. Blomningarna av cyanobakterier nådde sin kulmen i de södra och sydvästra kust- och havsområdena under juni–juli. Algläget i insjöarna varierade under sommaren till följd av det varierande vädret, och de rikligaste blomningarna observerades i huvudsak i södra och mellersta Finland.
Summary of the national blue-green algae monitoring June-August 2024: This year, blue-green algae blooms were observed especially in open sea and coastal areas, whereas the blue-green algae situation in inland waters varied29.8.2024 08:30:00 EEST | Press release
The warm weather in early summer brought forward blue-green algae observations, especially in the sea areas of the Gulf of Finland. In southern and south-west coastal and open sea areas, the peak of blue-green algae blooms was in June and July. The blue-green algae situation in inland waters varied, as a result of varying weather during the summer, and the most abundant blue-green algae blooms were observed mainly in Southern and Central Finland.
Valtakunnallisen sinileväkatsauksen yhteenveto kesä-elokuu 2024: Sinileväkukintoja havaittiin tänä vuonna erityisesti avomerialueilla ja rannikoilla, sisävesillä sinilevätilanne oli vaihteleva29.8.2024 08:30:00 EEST | Tiedote
Lämmin alkukesä aikaisti sinilevähavaintoja etenkin Suomenlahden merialueilla. Sinileväkukintojen huippu koettiin eteläisillä ja lounaisilla rannikko- ja avomerialueilla kesä-heinäkuun aikana. Sisävesillä sinilevätilanne oli kesän aikana muuttuvien säiden seurauksena vaihteleva, ja runsaimmat sinileväkukinnat havaittiin pääasiassa Etelä- ja Keski-Suomessa.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme