Välfärdsområdesdirektörerna: Välfärdsområdenas tjänster är inte i kris
Välfärdsområdesdirektörernas gemensamma budskap är tydligt. Även om diskussionen om områdenas ekonomi är aktivt, fungerar välfärdsområdenas tjänster stadigt.
![H23 Hyvinvointialuejohtajien verkosto - Nätverket för välfärdsområdesdirektörer](/data/images/public/69820557/70466718/b2418829-757b-40e6-be27-be9b43ba2501-w_720.png)
Finländarna behöver inte oroa sig för välfärdsområdenas tjänster, betonar välfärdsområdesdirektörerna gemensamt.
Den offentliga diskussionen de senaste veckorna om antalet välfärdsområden, framtiden för en separat lösning för Nyland och områdenas finansieringsmodell har förts i en situation där starten för Finlands största reform inom social-, hälso- och räddningstjänsterna är mindre än två år gammal.
I centrum för diskussionen står områdenas ekonomi. Välfärdsområdesdirektörerna vill betona att invånarna och personalen i områdena inte behöver oroa sig för välfärdsområdenas tjänster.
"Vårt budskap är detta: välfärdsområdenas lagstadgade tjänster säkerställs", säger ordförande för nätverket för välfärdsområdesdirektörer H23 och direktör för Västra Nylands välfärdsområde Sanna Svahn.
Många av välfärdsområdenas tjänster är i bättre skick än före reformen
I den utmanande ekonomiska situationen då även befolkningens servicebehov ökar utvecklar alla välfärdsområden sin verksamhet så att tjänsterna motsvarar behov av regionens invånare.
Trots den allmänna uppfattningen är många av de tjänster som välfärdsområdena organiserar i bättre skick än före reformen.
"Tjänsternas förnyelse syns redan i vardagen", säger Ilkka Luoma, direktör för Norra Österbottens välfärdsområde.
Till exempel har tillgången till primärvård enligt vårdgarantin förbättrats efter social- och hälsovårdsreformen. På nationell nivå har köerna till specialsjukvården, boendetjänster och från akuten till avdelningsvården förkortats avsevärt. Personalbristen har avtagit på många håll. Smidiga digitala tjänster inom social- och hälsovården är inom räckhåll för allt fler finländare.
Utöver ekonomisk balans är det viktigt att behålla förtroendet för välfärdsområdenas tjänster
Välfärdsområdesdirektörerna är engagerade i att balansera välfärdsområdenas ekonomi. Detta bör dock ske på ett säkert och kontrollerat sätt, med bibehållen lagstadgade tjänster och förtroende.
Ekonomisk balans och en atmosfär av förtroende kan inte uppnås ensam. För att stödja båda behövs nationellt stöd och samarbete mellan olika aktörer. Välfärdsområdena spelar själva en central roll i att uppnå befolkningens förtroende.
Förändringen av välfärdsområdenas verksamhet bygger på ändringar i lagstiftning och finansiering. Betydande besparingar kräver avskaffande av bindande lagstiftning. Stark regional beslutsförmåga är en central faktor för att reformerna ska lyckas.
Välfärdsområdesdirektörerna betonar att de ekonomiska utmaningarna som nu ses skulle ha inträffat även i den tidigare modellen, där ansvaret för att organisera tjänsterna låg hos kommunerna och samkommunerna.
Ökningen av social- och hälsovårdskostnaderna beror framför allt på inflation, löneavtal, ökad servicebehov och den efterföljande vårdskulden efter corona, inte på att ansvaret för att ordna tjänsterna överförs till välfärdsområdena. Arbetet för ett regionalt och nationellt likvärdigt servicesystem är starkt igång i områdena och fortsätter målmedvetet.
Kontakter
Sanna Svahnvälfärdsområdesdirektör, Västra Nylands välfärdsområde
sanna.svahn@luvn.fiMarina Kinnunenvälfärdsområdesdirektör, Österbottens välfärdsområde
marina.kinnunen@ovph.fiIlkka Luomavälfärdsområdesdirektör, Norra Österbottens välfärdsområde
ilkka.luoma@pohde.fiAndra språk
Följ Hyvinvointialuejohtajien verkosto H23
Abonnera på våra pressmeddelanden. Endast mejladress behövs och den används bara här. Du kan avanmäla dig när som helst.
Senaste pressmeddelandena från Hyvinvointialuejohtajien verkosto H23
Välfärdsområdesdirektörerna: Stärkandet av tjänsterna på basnivå får inte äventyras på grund av ytterligare anpassningsåtgärder18.4.2024 14:22:20 EEST | Tiedote
Välfärdsområdesdirektörerna förhåller sig positivt till att förutsättningarna för att ordna tjänster förbättras exempelvis genom en lindring av personaldimensioneringarna. Områdena behöver nu arbetsro för att utveckla och förnya de tjänster som invånarna behöver.
Hyvinvointialuejohtajat: Perustason palvelujen vahvistaminen ei saa vaarantua lisäsopeutuksien vuoksi18.4.2024 14:22:20 EEST | Tiedote
Hyvinvointialuejohtajat kannattavat sitä, että palvelujen järjestämisen edellytyksiä parannetaan esimerkiksi henkilöstömitoituksia helpottamalla. Alueet tarvitsevat nyt työrauhaa kehittää ja uudistaa asukkaiden tarvitsemia palveluja.
Välfärdsområdenas framgångar under det första året bådar gott för framtidens tjänster inom social- och hälsovården samt räddningsverket28.3.2024 14:24:53 EET | Tiedote
Välfärdsområdena har lyckats utveckla en jämlik tillgång till tjänster och personalresurser samt minska mängden administrativt och överlappande arbete. Finländarnas nöjdhet med tjänster inom social- och hälsovården samt räddningsverket har hållits på en allmänt hög nivå även efter vårdsreformen.
Hyvinvointialueiden ensimmäisen vuoden onnistumiset lupaavat hyvää tulevaisuuden sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastustoimen palveluille28.3.2024 14:24:53 EET | Tiedote
Hyvinvointialueet ovat onnistuneet kehittämään palveluiden yhdenvertaista saatavuutta ja henkilöstötilannetta ja vähentämään hallinnollisen ja päällekkäisen työn määrää. Suomalaisten tyytyväisyys sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastustoimen palveluihin on säilynyt yleisesti korkealla tasolla myös sote-uudistuksen jälkeen.
I vårt pressrum kan du läsa de senaste pressmeddelandena, få tillgång till pressmaterial och hitta kontaktinformation.
Besök vårt pressrum