Suomen ensimmäisen satelliitin avaruusmatka päättyy
Seitsemän vuotta Maata kiertänyt Suomen avaruusrekisterin ensimmäinen satelliitti Aalto-1 lentää tänään maanantaina viimeisen kerran Suomen yli ja palaa ilmakehään. Opiskelijoiden ja tutkijoiden rakentama Aalto-1 aloitti Suomessa uuden avaruusajan, sanoo projektia vetänyt professori Jaan Praks.
![Havainnekuva Aalto-1-satelliitista avaruudessa.](/data/images/public/37936456/70468169/c12ef505-2dd8-43f0-8f59-23351de830e6-w_720.jpg)
Juhannusaattona 2017 Suomen ensimmäinen satelliitti, Aalto-yliopiston opiskelijoiden rakentama Aalto-1 lähti kantoraketin kyydissä viemään kiertoradalle Ilmatieteen laitoksessa, Turun yliopistossa ja VTT:llä valmistuneita mittalaitteita. Satelliitin laukaisu aloitti piensatelliittien avaruusajan Suomessa.
Syyskuun ensimmäisinä päivinä tämä historiallinen avaruusmatka päättyy, kun satelliitti palaa ilmakehään, missä kitka kuumentaa sen ja polttaa tuhkaksi lähes kokonaan. Jos palaminen tapahtuu pimeän aikaan, näky muistuttaa kirkasta tähdenlentoa, mutta on hitaampi ja pitkäkestoisempi. Aalto-1-satelliitti lentää viimeisen kerran Suomen yli arviolta jo tänään maanantaina.
Hetki on haikea, myöntää satelliittiprojektia alusta asti vetänyt Aalto-yliopiston avaruustekniikan professori Jaan Praks.
”Samalla olen iloinen, sillä Aalto-1 tekee tilaa monelle uudelle suomalaiselle satelliitille, eikä jää kiertoradalle avaruusromuksi”, Praks toteaa.
Ison maitopurkin kokoinen ja neljän kilogramman painoinen Aalto-1 teki monella lailla suomalaista avaruushistoriaa. Sen myötä Suomi sai oman avaruuslain ja avaruusesinerekisterin, ja Suomessa myönnettiin ensimmäinen radiolupa ja käyttölupa satelliitille. Aalto-1 oli myös ensimmäinen suomalainen avaruusesine kansainvälisessä avaruusrekisterissä.
Aalto-1:n ympärille muodostui nuori tiimi, joka sytytti Suomeen uuden avaruusinnostuksen ja aloitti kaupallisten satelliittien valmistamisen Suomessa. Suomesta on nyt tullut johtava piensatelliittimaa Euroopassa, erityisesti maata kuvaavien satelliittien kehittäjänä ja valmistajana.
”Nykyään Suomella on jo kymmeniä satelliitteja avaruudessa, ja niistä melkein kaikki on rakennettu Otaniemessä. ICEYE, Kuva Space, Arctic Astronautics, Aurora Propulision – monia suomalaisyrityksiä ei olisi ilman tätä opiskelijaprojektia, joka kokosi innokkaat tulevaisuuden tekijät avaruusteeman ympärille”, Praks iloitsee.
Työ jatkuu – opiskelijat edelleen kiinnostuneita satelliittien rakentamisesta
Nykyään Suomen avaruusala kuhisee ja Otaniemessä rakentuu satelliitteja jopa kymmenkunta vuodessa. Suurin osa niistä on kaupallisia tutkasatelliitteja, joita valmistaa ICEYE. Lisäksi useat instituutit valmistavat instrumentteja kansainvälisille tiedemissioille. Niiden juuret johtavat Aalto-1-satelliitin instrumentteihin. Aalto-yliopistossakin osallistutaan Euroopan avaruusjärjestön ESA:n Comet Interceptor- ja HERA-satelliittien mittausjärjestelmien ohjelmiston kehittämiseen.
”Aalto-yliopisto on mukana avaruustieteen ja -teknologian huippuyksikössä ja integroimme parhaillaan Foresail-1 prime -satelliittia. Lisäksi opiskelijasatelliittitiimimme kokoontuu lukuvuoden alussa kehittämään satelliittiprojektejaan. Jos kaikki menee hyvin, ensi vuonna Aallosta avaruuteen saattaa lähteä jopa kaksi opiskelijavetoista satelliittia”, Praks kertoo.
Aalto-1 vei avaruuteen kolme tieteellistä instrumenttia: VTT:n kehittämän kuvantavan spektrometrin, Helsingin ja Turun yliopistojen yhteistyönä kehitettämän säteilyilmaisimen sekä Ilmatieteen laitoksen plasmajarrun. Kaikkien instrumenttien kehitystyö on jatkunut, ja niiden uudempia versioita on päässyt mukaan uusille avaruusmissioille, muun muassa kuvaamaan asteroideja.
”Suomi lähti avaruuteen yhteistyöllä. Projektin toteuttamiseen saatiin apua useilta asiantuntijatahoilta, tutkimuskeskuksilta ja yrityksiltä. Aalto-1-satelliitin hyötykuormat eli mittainstrumentit valmistettiin parhaissa suomalaisissa instituuteissa ja usein jopa ilman erillistä rahoitusta. Aallon projektia rahoitti pääosin Aalto-yliopiston MIDE (Multidisciplinary Institute of Digitalisation and Energy) ja laukaisun hankintaan osallistui suomalaisia yrityksiä ja instituutteja. Heille kaikille iso kiitos”, Praks päättää.
Satelliitin kantamien tutkimuslaitteiden kehitystyön ovat olleet mukana VTT, Ilmatieteen laitos, Turun yliopisto ja Helsingin yliopisto. Satelliitin laukaisua tukivat Aalto-yliopisto, Nokia, Space Systems Finland (SSF), the University of Turku and RUAG Space. Projektilla oli laaja ohjausryhmä, johon osallistui lukuisia suomalaisia asiantuntijoita. Teknisessä kehitystyössä opiskelijoita auttoivat SpaceSystems Finland, RSI Solutions, IBS Berlin Space Technologies, Itä-Suomen yliopisto, Jyväskylän yliopisto, Aboa Space Research Asro, Tarton observatorio, Clyde Space, Hyperion Technologies ja Turun ammattikorkeakoulu.
Tarina avaruuden valloittajista on juuri avautunut Mahdottoman tekijät -näyttelyssä sekä Otaniemen kampuksemme upouudessa Marsio-rakennuksessa että verkossa.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Jaan Praks
Professori, Aalto-yliopisto
jaan.praks@aalto.fi
p. 050 4205 847
Kuvat
![Havainnekuva Aalto-1-satelliitista avaruudessa.](/data/images/public/37936456/70468169/c12ef505-2dd8-43f0-8f59-23351de830e6-w_240.jpg)
![Aalto-1-satelliitti lähikuvassa.](/data/images/public/37936456/70468169/f7beef6a-fbf4-4733-9f6a-06a5cbebe88f-w_240.jpg)
![Tutkimusryhmän jäsenet tarkastelevat Aalto-1-satelliittia.](/data/images/public/37936456/70468169/1d99dd7c-eb76-4f76-9a35-2378b7012c1d-w_240.jpg)
![Neljä ihmistä esittelee satelliittia iloisina.](/data/images/public/37936456/70468169/6ae44d78-6e8e-4293-9925-1c4b28477238-w_240.jpg)
Linkit
Tietoa julkaisijasta
Aalto-yliopistossa tiede ja taide kohtaavat tekniikan ja talouden. Rakennamme kestävää tulevaisuutta saavuttamalla läpimurtoja avainalueillamme ja niiden yhtymäkohdissa. Samalla innostamme tulevaisuuden muutoksentekijöitä ja luomme ratkaisuja maailman suuriin haasteisiin. Yliopistoyhteisöömme kuuluu noin 13 000 opiskelijaa ja yli 4 500 työntekijää, joista 400 on professoreita. Kampuksemme sijaitsee Espoon Otaniemessä.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Aalto-yliopisto
Aalto-yliopiston rehtori Ilkka Niemelä kutsuu työnantajat mukaan rakentamaan kansainvälistä Suomea: ”Yhdistetään jokainen opiskelija suomalaiseen työelämään”3.9.2024 13:30:00 EEST | Tiedote
Aalto-yliopisto haluaa yhdessä työnantajien kanssa edistää sitä, että Suomen kipeästi tarvitsemat kansainväliset osaajat juurtuvat maahamme. Aalto kutsuu työnantajat esimerkiksi mentoroimaan opiskelijoita, etsimään tekijöitä opinnäyteprojekteille ja antamaan opiskelijoille haasteita ratkottaviksi kurssitöiden muodossa.
Tutkimus: Ihmisen älykkyys vaikuttaa tietokoneen sujuvaan käyttöön luultua enemmän2.9.2024 08:45:00 EEST | Tiedote
Tulos on tärkeä digitaalisen yhdenvertaisuuden kannalta, koska arkielämän käyttöliittymistä on tullut yllättävän monimutkaisia käyttää, sanoo tutkimusta vetänyt professori Antti Oulasvirta.
Miten rakkaus näkyy aivoissa? Tutkimus paljastaa rakkauden eri lajien aivoalueet26.8.2024 09:00:03 EEST | Tiedote
Aalto-yliopiston tutkijat kartoittivat millaista aivotoimintaa kuusi eri rakkauden lajia saa aikaan. Aivot aktivoituvat rakkaudesta läheisiä kohtaan erityisesti palkintojärjestelmän ja sosiaalisen aivotoiminnan alueilla.
Tutkijoille läpimurto kubittien energiahäviöiden mittaamisessa – mahdollistaa tulevaisuuden tehokkaammat kvanttitietokoneet22.8.2024 13:45:00 EEST | Tiedote
Aalto-yliopiston tutkijat osoittivat, miten kubittien energiahäviöt voidaan selittää yksinkertaisella kokeella. Löytö auttaa fyysikoita kehittämään tehokkaampia kubitteja esimerkiksi kvanttitietokoneita varten.
”Taivaallinen flipperi” antaa Juicelle tuplatyönnön matkalla Jupiteriin: ESA:n luotain ohittaa Kuun ja Maan19.8.2024 11:50:00 EEST | Tiedote
Aalto-yliopiston ja Ilmatieteen laitoksen tutkijat ovat olleet mukana rakentamassa PEP-mittalaitetta, joka tekee ainutlaatuisia mittauksia Maan avaruusympäristöstä ohilentojen aikana.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme