Innovaatioista hyvinvointia
Taloustieteessä ollaan pohjimmiltaan kiinnostuneita ihmisten, nykyisien ja tulevien sukupolvien, hyvinvoinnista. Talouskasvu ei siis ole itseisarvo.
![](/data/images/public/69818396/70468671/3e099ba3-e26d-4713-aebe-46d1b80c8881-w_720.jpg)
Talouskasvu on seurausta siitä, että ihmiset säästävät osan tämän periodin tuotoistaan tulevaisuuttaan varten, ja ennen kaikkea siitä, että he käyttävät luovuuttaan kehittäessään uusia tuotteita ja tuotantotapoja eli innovoivat. Ihmiset investoivat ja innovoivat siksi, että seuraavallakin periodilla he pystyisivät toteuttamaan itselleen arvokkaana pitämiään asioita.
Itse asiassa kaikki lähtee uusista ideoista ja innovaatioista. Niiden ansiosta aina rajallisilla resursseilla saadaan aikaisempaa paremmin tyydytettyä ihmisten materiaalisia tarpeita. Tämä tarkoittaa, että tiettyä panosmäärää kohti saadaan tuotettua aikaisempaa suurempi reaalinen tuotos eli tuottavuus kasvaa.
Kasvuteoria kertoo, että pitkän aikavälin talouskasvu perustuu ennen kaikkea tuottavuuden kasvuun. Tuottavuuden kasvu puolestaan pohjautuu innovaatioiden kautta syntyvään teknologiseen kehitykseen. Investoinnit ja pääomakannan kumuloituminen ovat tärkeä osa talouskasvua, mutta nekin ovat loppujen lopuksi lähinnä teknologisen kehityksen seurauksia. Kun yritys on onnistunut innovoimalla kehittämään aikaisempaa edistyksellisemmän teknologian, sille syntyy taloudellinen kannustin investoida koneisiin, laitteisiin, rakennuksiin ja rakennelmiin. Näiden investointien avulla uusi teknologia otetaan taloudellisesti kannattavaan tuotannolliseen käyttöön.
Innovaatiot ovat siis tuottavuuden kasvun, talouden kasvun ja hyvinvoinnin kehityksen lähde. Taloustieteessä on viime vuosikymmeninä alettua tutkia aikaisempaa huolellisemmin tekijöitä, jotka selittävät yritysten innovaatiotoimintaa. Innovaatioperusteisessa schumpeteriläisessä luovan tuhon teoriassa korostetaan yritysten välisen kilpailun merkitystä. Kun kilpailu on niin sanotusti täydellistä, yrityksillä ei ole puhtaita voittoja. Silloin yrityksillä ei ole mahdollisuuksia eikä kannusteita panostaa tutkimus- ja kehitystoimintaan ja siis innovoida. Todellisuudessa onnistunut innovaatio tarjoaa yritykselle kilpailuedun ja taloudellisia voittoja. Schumpeteriläisen kasvuteorian mukaan kilpailuedun tarjoamat voitot kannustavat yrityksiä innovoimaan. Innovoimalla yritykset ikään kuin koettavat ”paeta kilpailua”.
Empiirinen taloustieteellinen tutkimus tarjoaa tukea teoreettiselle ennusteelle, että useissa tilanteissa kilpailun kiristyminen johtaa innovoinnin ja sitä kautta tuottavuuden kasvun kiihtymiseen. Näin ollen uuden kasvuteorian yksi politiikkasuositus on, että julkisen vallan on syytä pyrkiä edistämään yritysten välistä kilpailua ja markkinoiden toimivuutta, ja tällä tavalla vahvistamaan innovaatioperusteista, tuottavuuden kasvun kautta tulevaa talouskasvua. Sen lisäksi on tärkeää panostaa perustutkimukseen sekä korkea-asteen koulutukseen. Kannusteiden lisäksi yritykset nimittäin tarvitsevat myös edellytyksiä menestykselliseen innovaatiotoimintaan. Niitä ovat tieteellinen tieto ja osaavat innovaattorit.
Kirjoittaja Mika Maliranta on Laboren johtaja ja Jyväskylän yliopiston professori. Blogikirjoitus on julkaistu samansisältöisenä 29.8.2024 YKAn verkkosivuilla.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Mika MalirantajohtajaLabore
Puh:050 369 8054mika.maliranta@labore.fiLabore eli Työn ja talouden tutkimus LABORE (ent. Palkansaajien tutkimuslaitos) on vuonna 1971 perustettu itsenäinen tutkimuslaitos, jossa keskitytään yhteiskunnallisesti merkittävään ja tieteen kansainväliset laatukriteerit täyttävään soveltavaan taloustieteelliseen tutkimukseen. Tutkimuksen painopistealueisiin kuuluvat työn taloustiede, julkistaloustiede sekä makrotaloustiede ja toimialan taloustiede. Lisäksi teemme suhdanne-ennusteita ja toimialakatsauksia sekä julkaisemme Talous & Yhteiskunta -lehteä ja podcasteja.
Vahvuuksiamme ovat tutkijoiden korkea tieteellinen osaaminen sekä tiivis yhteistyö kotimaisten ja ulkomaisten yliopistojen ja tutkimuslaitosten kanssa. Tutkijoillamme on tärkeä asiantuntijarooli eri yhteyksissä ja he osallistuvat aktiivisesti yhteiskunnalliseen keskusteluun.
![Labore (punainen tekstilogo)](/data/images/public/69818396/70468671/e6b88ef2-a8e9-4759-80db-6cf68faa2025-w_780.png)
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Työn ja talouden tutkimus LABORE
Portugalin verouudistus houkutteli maahan kolminkertaisen määrän varakkaita eläkeläisiä3.9.2024 07:00:00 EEST | Tiedote
Tuore tutkimus tarkastelee verotuksen vaikutusta eläkeläisten muuttopäätöksiin. Tulosten mukaan eläkeläisten muuttoliike reagoi voimakkaasti verotukseen: EU-tasolla eläkeläisten määrä Portugalissa kolminkertaistui maan verouudistuksen myötä. Erityisesti hyvätuloiset ja korkeasti koulutetut eläkeläiset reagoivat herkästi veromuutoksiin. Verovapauden poistamisen jälkeen muuttovirrat Suomesta Portugaliin tyrehtyivät, mutta eläkeläisten määrä on säilynyt korkeampana kuin ennen reformia – väliaikaisella verouudistuksella on siis ollut pysyviä vaikutuksia. Tutkimus on julkaistu arvostetun The National Bureau of Economic Research (NBER) -tutkimusorganisaation työpaperina.
KUTSU | Labore julkistaa syksyn 2024 talousennusteen torstaina 19.9. klo 1029.8.2024 10:47:12 EEST | Kutsu
Onko suhdannekäänne käsillä? Milloin vienti piristyy? Palaako työllisyys pian entiselleen?
Yrittäjäksi ryhtyminen kasvattaa tuloja29.8.2024 07:00:00 EEST | Tiedote
Tuoreen tutkimuksen mukaan parhaiten menestyvien yritysten perustajat ovat usein entuudestaan hyvätuloisia tai tulevat yrittäjäperheestä. Yrittäjäksi ryhtyminen kasvatti kuitenkin merkittävästi tuloja pidemmällä aikavälillä taustasta ja aiemmista tuloista riippumatta.
Eläkeuudistuksessa tulee keskittyä koko julkiseen talouteen eikä juuttua työeläkejärjestelmän aktuaariseen reiluuteen28.8.2024 13:15:21 EEST | Blogi
Petteri Orpon hallitus on asettanut kolmikantaisen työryhmän valmistelemaan eläkeuudistusta. Uudistuksen tavoitteeksi on asetettu eläkejärjestelmän rahoituksellisen kestävyyden turvaaminen ja noin miljardin euron säästöt julkiseen talouteen. Eläkejärjestelmän uudistaminen ei tullut yllätyksenä, suuria eläkeuudistuksia on 2000-luvun Suomessa tehty noin kerran vuosikymmenessä. Eläkeuudistukset ovat perustyökalu julkisen talouden tasapainottamisen työkalupakissa.
Ympäristöystävälliset käytännöt voivat edistää yritysten tehokkuutta ja energiatehokkuus lisää myös tuottavuutta26.8.2024 09:26:11 EEST | Tiedote
Viimeaikaisessa suomalaisessa tutkimuksessa on havaittu positiivinen yhteys hiilituottavuuden ja työn tuottavuuden välillä, käy ilmi tuoreesta Etla-tutkimuksesta. Ympäristöystävälliset käytännöt voivatkin edistää sekä kestävää kehitystä että tehokkuutta energiaintensiivisillä aloilla. Suomen työn tuottavuus oli vuonna 2022 vain 68 prosenttia Yhdysvalloista. Tuottavuuden heikko kasvu on omiaan heikentämään kustannuskilpailukykyä. Siirtyminen kohti vihreää taloutta voi tarjota potentiaalisen keinon kaventaa tätä tuottavuuseroa, toteavat tutkijat.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme