Lamminrahkan koulukeskus on ehdolla Arkkitehtuurin Finlandia -palkinnon saajaksi
Arkkitehtuurin Finlandia -palkinnosta kilpailee viisi kohdetta – palkinnon saajan valitsee sotareportteri Antti Kuronen.
![Lamminrahkan koulukeskus.](/data/images/public/69819410/70470802/4f403c43-3adb-47a0-9c8a-eac0d2fc4112-w_720.jpg)
Ehdolla Arkkitehtuurin Finlandia -palkinnon 2024 saajaksi on viisi kohdetta: Hyytiälän metsäasema Juupajoella, Lamminrahkan koulukeskus Kangasalla, opistorakennus Lastu Järvenpäässä, Tammelan Stadion Tampereella sekä Tapiolan kirkon peruskorjaus. Suomen Arkkitehtiliiton myöntämän palkinnon saajan valitsee 7. lokakuuta Ylen kriisialueiden ulkomaantoimittajana tunnettu Antti Kuronen.
Suomen kokeneimpiin sotareporttereihin lukeutuva Antti Kuronen on tullut Ylen uutisten katsojille tutuksi raportoidessaan muun muassa Lähi-idän kriisistä ja Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan.
“Maailman konflikteja kiertäessäni olen usein miettinyt arkkitehtuuria. Minkälaisiin rakennuksiin on panostettu? Onko syrjäseudun kylän pramein rakennus koulu vai uskonnollinen rakennus? Ovatko suurkaupunkien keskustat ja syrjäseudut kuin eri maailmoista?”
“Suomessa hienoa on se, että yleishyödyllisiin rakennuksiin panostetaan eri puolilla maata, ei pelkästään kaupunkien keskustoissa. Tasa-arvo, ketään ei jätetä, on edelleen tärkeä arvo Suomessa”, Antti Kuronen arvioi suomalaista arkkitehtuuria.
![null](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/69819410/70470802/dc611497-b62e-4f51-9e33-0687ba6dbcf0-w_720.jpg)
Arkkitehtuurin Finlandia -palkinnon finalistikohteet valitsee vuosittain vaihtuva esiraati.
“Esiraati pääsi intohimoisissa keskusteluissa ja kohteisiin tutustuessaan arkkitehtuurin perusasioiden äärelle. Arvioimme luonnonvaloa ja varjoa, tilasarjoja, materiaalin herkkyyttä ja mittakaavaa. Tärkeä arviointikriteeri oli myös se, miten arkkitehtuuri kestää aikaa ja käyttöä ja mitä se edustaa ajassamme”, esiraadin puheenjohtaja, professori Jenni Reuter kertoo kohteiden valinnasta.
Palkinnon esiraatiin kuuluivat Jenni Reuterin lisäksi arkkitehdit Harri Hautajärvi ja Kirsi Korhonen sekä professori Matti Sanaksenaho. Esiraadin sihteerinä toimi arkkitehti Paula Huotelin.
Hyytiälän metsäaseman tilaratkaisut ovat niin yksinkertaisia, ettei käytäviä juuri tarvita
Helsingin yliopiston maatalousmetsätieteellisen tiedekunnan kenttäaseman toiminta käynnistyi vuonna 1910 Juupajoella. Viime vuonna valmistuneen metsäaseman uusi päärakennus on suunnittelu- ja toteutuskilpailun tulos.
Esiraadin arvion mukaan japanilaisesta puuarkkitehtuurista inspiraationsa saaneen rakennuksen erityisyys piilee ennakkoluulottomassa konseptissa. Päärakennus koostuu neljästä massiivisesta puulevystä tehdystä paviljongista, jotka lomittuvat kolmen harjakaton alle ja noudattelevat viereisten hirsitalojen mittasuhteita. Tilaratkaisut ovat niin yksinkertaisia, että käytäviä ei juuri tarvita.
Jokaiseen asuntoon on oma sisäänkäynti suoraan terassilta, joten varusteet on helppo jättää ulos kuivumaan metsästä tullessa. Parvellisissa majoitushuoneissa on tehokas mitoitus. Opiskelijat työskentelevät myös yhteisessä, korkeassa ja ilmavassa ruokalassa.
Rakennuksen suunnittelusta vastasivat Arkkitehdit Rudanko + Kankkusen Hilla Rudanko (pääsuunnittelija), Mikko Kilpeläinen, Kuisma Rasilainen, Kiira Piironen ja Anssi Kankkunen.
Lamminrahkan koulukeskus on esimerkki onnistuneesta kuntayhteistyöstä
Viime vuoden elokuussa oppilaille avautuneen Lamminrahkan koulukeskuksen on rakennuttanut Kangasalan kaupunki, mutta se palvelee myös lähistöllä asuvia tamperelaisia.
![null](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/69819410/70470802/47dab974-c6ee-46d4-bf9e-c990e67e2b21-w_720.jpg)
Kolmikerroksinen rakennus jakautuu viiteen sakaraan, joita yhdistää korkea keskusaula. Esiraadin mukaan sisätilat ovat valoisat ja kauniit, ja tiili- ja puupinnat luovat miellyttävän tunnelman. Tilat joustavat moneen tarkoitukseen ja keskusaulan ruokala toimii myös oleskelu-, kokoontumis- ja kokouspaikkana.
Kadun puolen korkeat julkisivut on paikalla muurattu, ja pihan puolella pienten lasten tiloissa on matalammat puujulkisivut. Monipuolinen piha metsikköineen tarjoaa paikkoja leikille, liikunnalle ja opetukselle.
Lamminrahkan koulukeskuksen suunnittelivat Verstas Arkkitehtien Väinö Nikkilä, Jussi Palva, Riina Palva, Ilkka Salminen, Mika Lundberg ja Teemu Aarnio.
![null](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/69819410/70470802/e9ace0b3-1806-4683-af9a-bfd424ae6412-w_720.jpg)
Lastu edustaa sosiaalisesti ja ekologisesti kestävää rakentamista
STEP-koulutuksen, entisen Seurakuntaopiston, uudessa Lastu-rakennuksessa on käytetty puuta kiinnostavasti ja viimeistellysti. Järvenpäähän viime vuonna valmistuneen Lastun rakenteet ovat myöhemmin kierrätettävissä.
Rakennuksen mittakaavaa on kevennetty julkisivujen pienillä suunnanmuutoksilla ja jakamalla katto toisiinsa lomittuviin harjoihin. Puurakenteinen kampus on mittakaavaltaan inhimillinen ja arkkitehtuuriltaan veistoksellinen, esiraadin arviossa todetaan.
Aulan leveä porras on rakennuksen sydän ja muunneltavat opetustilat jäsentyvät aulan ympärille.
Pääaulan koko seinän mittaiset ikkunat avautuvat järvelle yhdistäen sisätilat maisemaan. Kattolyhtyjen kautta saadaan epäsuoraa luonnonvaloa rungon keskelle.
Suunnittelusta vastasivat OOPEAA:n Anssi Lassila (pääsuunnittelija ja vastaava arkkitehti), Tuuli Tuohikumpu (lupa- ja toteutusvaiheen projektiarkkitehti) ja Timo Etula (luonnosvaiheen projektiarkkitehti).
Tammelan Stadion liittyy osaksi ympäröivää kaupunkirakennetta
Tampereen ydinkeskustaan tänä keväänä valmistunut Tammelan Stadion käsittää jalkapallostadionin ja -katsomon lisäksi asuinkorttelin sekä liike- ja paikoitustilat.
Katsomon vaijerein ripustettu katos on veistoksellisuudessaan vaikuttava. Riippurakenteen ansiosta katsomoissa ei ole pilareita, ja jokaiselta istumapaikalta on esteetön näköala kentälle. Stadionin sisätilat ovat huolella suunniteltuja ja avautuvat rikkaalla tavalla eri suuntiin. Esiraati arvioi, että stadionin arkkitehtuurin arvokkain piirre on sen kyky luoda monimuotoista, urbaania kulttuuria kaupungin keskustaan.
Stadionin suunnittelusta vastasivat JKMM Arkkitehtien Samuli Miettinen (pääsuunnittelija), Asmo Jaaksi, Teemu Kurkela ja Juha Mäki-Jyllilä sekä projektiarkkitehdit Alli Bur, Harri Koski ja Kristian Forsberg.
Tapiolan kirkon peruskorjauksessa säilytettiin Ruusuvuoren alkuperäinen arkkitehtuuri
Aarno Ruusuvuoren vuonna 1965 suunnittelma Tapiolan kirkko on puutarhakaupungin keskustan keskeinen rakennus. Tapiolan kirkossa oli kosteusteknisiä ongelmia ja ilmanvaihto kaipasi parantamista. Vuonna 2021 valmistuneessa peruskorjauksessa kirkosta on onnistuttu tekemään käyttäjilleen merkittävästi toimivampi, terveellisempi ja turvallisempi.
Kirkon korjaus edustaa nykyistä restaurointi-ihannetta, jonka mukaan uusien lisäysten tulee olla mahdollisimman huomaamattomia. Tärkeimmissä tiloissa tekniikka, putkistot ja kanavat on saatu kätkettyä piiloon. Esiraadin mukaan peruskorjauksessa hienointa on tunne siitä, että rakennukselle ei ole tehty mitään, ja patinaakin on jäljellä.
Tapiolan kirkon peruskorjauksen suunnittelusta vastasivat AFKS Arkkitehtien Jari Frondelius (pääsuunnittelija), Jaakko Keppo, Juha Salmenperä ja Riitta Tuomisto (projektiarkkitehti). Toimisto suunnitteli vuonna 2023 Arkkitehtuurin Finlandian voittaneen päiväkoti Martta Wendelinin.
Arkkitehtuurin Finlandia -palkinto
Arkkitehtuurin Finlandia -palkinto myönnetään kolmen viime vuoden aikana valmistuneen uuden rakennuksen tai rakennusryhmän suunnittelusta tai korjaussuunnittelusta. Palkinto voidaan myöntää joko suomalaisen tai ulkomaisen arkkitehdin tai arkkitehtitoimiston Suomeen suunnittelemasta työstä tai suomalaisen arkkitehdin tai arkkitehtitoimiston ulkomaille suunnittelemasta työstä.
Palkinnon tarkoitus on lisätä arvostusta luovaa korkealuokkaista arkkitehtuuria kohtaan sekä nostaa esille arkkitehtuurin kulttuurista arvoa ja hyvinvointia lisäävää merkitystä.
Safan hallitus nimeää Arkkitehtuurin Finlandia -palkinnon esiraadin jäsenet. Esiraati valitsee palkinnon finalistikohteet, joiden joukosta vuosittain vaihtuva tuomari valitsee palkinnon voittajan.
Arkkitehtuurin Finlandia -palkinto myönnetään tänä vuonna 11. kertaa.
Suomen Arkkitehtiliitto SAFA on arkkitehtien ammatillinen ja aatteellinen yhteisö, joka toimii aktiivisesti arkkitehtuurin ja korkealaatuisen elinympäristön puolesta. Vuonna 1892 perustetun Suomen Arkkitehtiliiton jäseninä on noin 3 100 yliopistotason tutkinnon suorittanutta arkkitehtia. Lisäksi Safassa on yli 600 opiskelijajäsentä.
Lisätietoja:
Suomen Arkkitehtiliitto SAFA ry: https://www.safa.fi/
Facebook: https://www.facebook.com/ARKFinlandia
Instagram: https://www.instagram.com/arkkitehtuurinfinlandia/
Twitter: https://twitter.com/ArkfinPrize
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
● Median yhteydenotot: Marika Luukkanen, 040 507 2173, marika@marikaluukkanen.com
● Kuvamateriaali, esiraadin perustelut ja tarkemmat tiedot kohteista: Medialle - kuvat ja perustiedot
● Muut lisätiedot: esiraadin pj. Jenni Reuter, p. 050 305 5704 / esiraadin sihteeri Paula Huotelin p. 040 556 2827
● Kangasalan kaupunki: rakennuspäällikkö Merja Saarilahti, p. 050 550 9062.
Kuvat
Tietoja julkaisijasta
Kangasala on hyvinvoiva, kasvava ja voimakkaasti kehittyvä yli 33 000 asukkaan kaupunki kauniissa harju- ja järvimaisemissa hyvien kulkuyhteyksien äärellä Tampereen naapurissa. Olemme palveleva, uudistuvan toimintakulttuurin ja sujuvan arjen kaupunki, joka tarjoaa erinomaiset mahdollisuudet asumiseen, harrastamiseen, yrittämiseen ja työntekoon.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Kangasalan kaupunki
Kangasalan osallistuvan budjetoinnin ideoiden äänestys alkaa maanantaina 2.9.2.9.2024 17:02:25 EEST | Tiedote
Osallistuvan budjetoinnin ideoiden äänestys tapahtuu 2.–15.9. Kukin kangasalalainen voi äänestää kertaalleen ja antaa äänensä 1 -3 ehdotukselle.
Kangasala Areena otettiin käyttöön2.9.2024 16:13:55 EEST | Tiedote
Uudessa liikuntahallissa voi harrastaa muun muassa eri palloilulajeja ja ryhmäliikuntaa. Kangasala Areenaan mahtuu yhteensä lähes 700 katsojaa.
Jalmari Finnen 150-vuotisjuhlavuotta vietetään Kangasalan pääkirjastossa tapahtumasarjan merkeissä26.8.2024 14:02:44 EEST | Tiedote
Kangasalla syntyneen kulttuurihahmon Jalmari Finnen (1874–1938) 150-vuotisjuhlavuoden kunniaksi Kangasalan pääkirjastossa on syksyn aikana useita tapahtumia. Jalmari Finne tunnetaan erityisesti Kiljusen herrasväki -kirjojen kirjoittajana.
Maisemapellot kukkivat Kangasalla19.8.2024 17:16:27 EEST | Tiedote
Maisemapellot Kangasalla ilahduttavat jälleen kaupunkilaisia kukinnallaan ja tarjoavat pörriäisille syötävää. Kukkia saa poimia maltillisesti omaan maljakkoon, kunhan muistetaan, että pellon satoa ei kerätä liian aikaisin eikä liian paljon, jotta pelto ehtii kukoistaa myös ohikulkijoiden ilona ja tarjota pörriäisille ruokaa.
Saunaravintola Viilee voitti Kangasalan Kisarannan alueen toimijahaun7.8.2024 14:58:31 EEST | Tiedote
Kangasalan kaupunki ja elinkeino- ja matkailuyhtiö Business Kangasala Oy järjestivät toimijahaun Längelmäveden rannalla olevan Kisarannan alueen kehittämiseksi. Haku päättyi 31.5.2024. Määräaikaan mennessä saatiin kolme ehdotusta, joista valituksi tuli Saunaravintola Viilee. Saunaravintolaidean takana on viisi paikkakuntalaista yrittäjää: Henna ja Julia Hieta-aro, Jenni Peltonen sekä Outi ja Ville Mäenpää. Heillä on monipuolista osaamista hankkeen toteuttamiseksi. Valitulle toimijalle varataan Kisarannasta noin 6 000 m2:n määräala. Lopun alueen käytöstä päätetään myöhemmin, kun alueen kaavoitus etenee. Saunaravintolan tarkoituksena on tarjota vapaa-aika- ja hyvinvointipalveluita kaiken ikäisille paikallisille ja ulkopaikkakuntalaisille ympäri vuoden. Talvikautena tarjonta tulee vastaamaan merkittävästi kasvaneeseen avantouintipaikkojen kysyntään. Alueelle on suunnitteilla myös 18-reikäinen minigolfrata. - Saunaravintola tarjoaa asiakkaille mahdollisuuden nauttia perinteisestä saunakoke
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme