Suomi voi lisätä merkittävästi kasviproteiinien tuotantoa 2040 mennessä – turvaa huoltovarmuutta ja monipuolistaa ravitsemusta
Kotimainen kasviproteiinin tuotanto on mahdollista kolminkertaistaa nykyisestä vuoteen 2040 mennessä. Tämä edellyttää mittavia toimia, kuten viljelyn monimuotoistamista, kannattavuuden parantamista ja arvoketjujen rakentamista. Kotimaisilla kasviproteiineilla voi jatkossa olla merkittävä rooli Suomen omavaraisuuden ja terveellisen ravitsemuksen turvaamisessa.
![](/data/images/public/1898/70475532/b76c4cc4-abac-454e-91a6-a66d8fae9d25-w_720.jpg)
Venäjän hyökkäyssodan ja maailmantilanteen kiristymisen myötä Suomen on entistäkin tärkeämpää varmistaa riittävä kotimaisen proteiinin tuotanto kaikissa olosuhteissa. Samaan aikaan ravitsemussuositukset kannustavat kansalaisia siirtymään kohti kasvipainotteista ruokavaliota terveyssyistä.
Tulevaisuustalo Sitran tilaama ja Luonnonvarakeskuksen (Luke) toteuttama selvitys kertoo, että kotimaisilla kasviproteiineilla voi jatkossa olla merkittävä rooli Suomen proteiiniomavaraisuuden ja terveellisen ravitsemuksen varmistamisessa.
Selvityksen mukaan suomalaiset kuluttivat viime vuonna proteiinia 233 miljoonaa kiloa. Tästä 38 prosenttia oli kasviproteiineja ja 62 prosenttia eläinproteiineja. Suomalaiset tarvitsevat vuodessa laskennallisesti nyt noin 185 miljoonaa kiloa proteiinia. Tarve pysyy samansuuruisena vuonna 2040, arvioi selvitys.
Luken tutkijaryhmä laskee, että kotimaisten kasviproteiinien tuotanto olisi parhaassa tapauksessa mahdollista nostaa vuoteen 2040 mennessä tasolle, jolla se vastaisi laskennallisesti suomalaisten vuotuista proteiinintarvetta.
Suomen kasviproteiinituotanto on nykyään vain 29 prosenttia suhteessa koko proteiinikulutukseemme. Luken mukaan se voisi olla jopa 98 prosenttia. Muutos edellyttää kuitenkin mittavia toimia.
”Jotta tämä onnistuisi, toimia vaaditaan koko ruokaketjussa. Proteiiniomavaraisuuden parantamiseksi tarvitaan alkutuotannon ja arvoketjujen kehittämisen lisäksi muutoksia järjestelmätasolla. Onnistuessaan työ voi parantaa sekä maatalouden kannattavuutta että Suomen huoltovarmuutta”, painottaa tutkimuspäällikkö Hanna Karikallio Lukesta.
Asia on erityisen ajankohtainen tänä syksynä, kun Suomen ravitsemussuositukset päivitetään. Viime vuonna julkaistut pohjoismaiset ravitsemussuositukset suosittelivat terveyssyistä pääasiassa kasvipainotteista ruokavaliota, johon kuuluu maltillisesti kalaa, maitovalmisteita ja lihaa.
Siirtymä edellyttää luontoa hoitavaa, monipuolista viljelyä
Selvityksen mukaan kotimaisten proteiinipitoisten kasvien, kuten herneen, härkäpavun, rypsin ja rapsin, tuotantoala on mahdollista kolminkertaistaa nykyisestä 100 000 hehtaarista 300 000 hehtaariin.
Tarkasteluun valittiin nämä kasvit, koska ne ovat tärkeimpiä kotimaisia raaka-aineita kasviproteiinituotteisiin. Kasviproteiineja saadaan Suomessa myös leipäviljoista, perunasta, vihanneksista, hedelmistä ja marjoista. Kun nämä otetaan huomioon, kotimaisen kasviproteiinin kokonaistuotanto voi nousta selvityksen mukaan jopa 228 miljoonaan kiloon. Tämä avaa myös merkittäviä vientimahdollisuuksia kasviproteiinituotteille.
”Kasvinviljelytilojen viljelykiertojen monipuolistaminen parantaa myös peltojen kasvukuntoa, lisää maaperään sitoutunutta hiiltä sekä suosii monia hyötyeliöitä, kuten esimerkiksi pölyttäjähyönteisiä. Viljelyvarmuuden parantaminen, kasvinjalostus, hyvät viljelykäytännöt ja peltojen vesitalouden hallinta sekä nykyisen ja kehittyvän teknologian parempi hyödyntäminen nostavat satotasoja ja parantavat osaltaan proteiiniomavaraisuutta”, Luken erikoistutkija Hannu Känkänen sanoo.
Nykyään noin puolet Suomen proteiinikasvisadosta täyttää elintarviketeollisuuden laatuvaatimukset. Ilmastonmuutoksen myötä viljelyn epävarmuudet lisääntyvät entisestään. On todennäköistä, että vuonna 2040 osa sadosta jää hyödyntämättä elintarvikekäytössä.
Elintarvikekäyttöön sopimattomalle sadolle luontevinta on kotieläintuotannon rehukäyttö. Luken mukaan kasvi- ja kotieläintuotanto tukevat toisiaan ja auttavat yhdessä parantamaan proteiinituotannon omavaraisuutta ja Suomen huoltovarmuutta.
Selvitys tunnisti useita pullonkauloja kasviproteiinien tiellä
Kasviproteiinituotannon lisääminen pelloilla ei vielä yksin riitä tuomaan niitä suomalaisten ruokalautasille. Kotimaisten kasviproteiinien lisäys edellyttää muun muassa merkittäviä panostuksia prosessiteknologiaan, tuotekehitykseen ja kaupallistamiseen.
”Toimenpiteistä merkittävimpiä ovat teollisuuden investoinnit kasviproteiinitiivisteiden valmistukseen. Tämä tuotanto puuttuu nyt Suomesta lähes täysin. Tarvitaan myös tuotannossa syntyvien sivuvirtojen kannattavaa jatkojalostusta”, Luken erikoistutkija Csaba Jansik sanoo.
Toimialan laajentamiseen tarvitaan myös startup-yrityksiä, jotka uusien ideoiden ja innovaatioiden myötä tuovat markkinoille uudentyyppisiä kasvipohjaisia tuotteita. Lisäksi on tärkeää laajentaa kotimaisten kasviproteiinituotteiden markkinoita Suomen ulkopuolelle, jotta varmistetaan arvoketjun kannattavuus ja riittävät myyntivolyymit.
Suomella erinomaiset mahdollisuudet onnistua
Luken toteuttama selvitys on jatkoa Sitran työpaperille, joka hahmotteli suuntaviivat Suomen ruokajärjestelmän kestävyyssiirtymälle vuoteen 2040 mennessä. Työpaperissa tunnistettiin, että Suomesta puuttuu tietoa proteiiniomavaraisuudesta sekä kasviproteiinien roolista huoltovarmuuden ja ravitsemuksen turvaamisessa.
Sitran vanhempi neuvonantaja Liisa Pietola korostaa tarvetta sovittaa ruoantuotanto luonnon kantokyvyn rajoihin ja muuttuvaan ilmastoon.
“Suomella on erinomaiset mahdollisuudet muuttaa ruokajärjestelmää kestävään suuntaan. Kestävyys tarkoittaa sitä, että pidämme huolta ihmisten ravitsemuksesta, huoltovarmuudesta, luonnon hyvinvoinnista ja viljelyn taloudellisesta kannattavuudesta. Tulevaisuuden maatalous on monipuolista ja perustuu paikallisiin ravinne- ja energiavirtoihin, eli kotimaisiin tuotantopanoksiin”, Pietola sanoo.
Selvitys kytkeytyy Sitran uudistettuun strategiaan, jonka yhtenä keskeisenä tavoitteena on vahvistaa ennakointitiedon tuottamista Suomen tulevaisuuden suurista haasteista ja tarjota niihin ratkaisuja yhdessä kumppaneiden kanssa.
Lue lisää:
Kasviproteiini kasvun tiellä – Tiekartta ruoan korkeampaan kasviproteiiniomavaraisuuteen
Sitran työpaperi: Miten Suomeen rakennetaan kestävä ruokajärjestelmä? Ehdotuksia luonnon ja ihmisen hyvinvoinnin vahvistamiseksi vuoteen 2040 mennessä
Suomen proteiiniomavaraisuus -hanke
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Tutkimuspäällikkö, erikoistutkija Hanna-Maija Karikallio, Luonnonvarakeskus
+358 295322564, hanna.karikallio@luke.fi
Vanhempi neuvonantaja Liisa Pietola, Sitra
p. +358 294 618 512, liisa.pietola@sitra.fi
Viestinnän asiantuntija Antti Koistinen, Sitra
p. +358 294 618 384, antti.koistinen@sitra.fi
Tietoja julkaisijasta
Sitra on tulevaisuustalo, joka auttaa Suomea uudistumaan. Ennakoimme tulevaa. Etsimme yhdessä kumppaneiden kanssa ratkaisuja huomisen haasteisiin. Edistämme Suomen hyvinvointia ja vauhditamme talouden kestävää kasvua. Parempi tulevaisuus vaatii tekoja jo tänään.
Muut kielet
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Sitra
FIIA och Sitra: EU styr även Finlands framtid – fem ödesfrågor29.8.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Utrikespolitiska institutets (FIIA) och Sitras promemoria är en inbjudan till samtal om EU:s viktiga val och deras påverkan på lång sikt. Vilka frågor bör Finlands EU-politik och påverkansarbete uppmärksamma ytterligare här och nu, om man blickar fram mot 2035?
UPI ja Sitra: EU määrittää myös Suomen tulevaisuutta – viisi kohtalonkysymystä29.8.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Ulkopoliittisen instituutin (UPI) ja Sitran yhteinen muistio on kutsu keskusteluun EU:n isoista valinnoista ja niiden pitkän aikavälin vaikutuksista. Millaiset kysymykset vaatisivat Suomen EU-politiikalta ja -vaikuttamiselta lisää huomiota tässä ja nyt, kun näkökulmaksi otetaan vuosi 2035?
FIIA and Sitra: What kind of EU do we want in Finland? – five significant questions29.8.2024 08:00:00 EEST | Press release
The memorandum published today by the Finnish Institute of International Affairs (FIIA) and Sitra is an invitation to discuss the EU’s important choices and their long-term effects. What kinds of questions should be considered in Finland’s EU policy and influence here and now, projecting the year 2035?
Sitras undersökning: Tillväxtinriktade och små företag är mer intresserade av FoU-investeringar – det statliga tilläggsstödet är ett viktigt incitament27.8.2024 02:00:00 EEST | Tiedote
Sitra har undersökt företagens vilja att investera i framtid och tillväxt bland 1 200 företagsledare samt hur Finland kan få ut mesta möjliga av de rekordstora satsningarna på forskning och utveckling.
Sitran tutkimus: Kasvuhakuiset ja pienet yritykset kiinnostuneimpia T&K-investoinneista – valtion lisätuki merkittävä kannustin27.8.2024 02:00:00 EEST | Tiedote
Sitra selvitti 1 200 yrityspäättäjältä, millainen yritysten tulevaisuusinvestointien ja kasvun halu on, ja miten Suomi saisi ennätyksellisistä tutkimus- ja kehityspanostuksista kaiken irti.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme