Tutkimus: Pääkaupunkiseudulla asuvat ulkomaalaistaustaiset ovat fyysisesti terveitä, mutta monet kärsivät psyykkisestä kuormittuneisuudesta
Tuoreen tutkimuksen mukaan pääkaupunkiseudulla asuvilla ulkomailla syntyneillä ulkomaalaistaustaisilla on selvästi Suomen koko väestöä vähemmän fyysisiä sairauksia ja terveyteen liittyviä toimintarajoitteita. Psyykkinen kuormittuneisuus on heillä sitä vastoin selvästi yleisempää.
![Kolme ihmistä selin kameraan katselee Harakan saaren luontoa ja rakennuksia.](/data/images/public/60590288/70488531/c2adecb1-7140-45cb-b309-9d45c9199f6b-w_720.jpg)
Pääkaupunkiseudulla asuvien ulkomaalaistaustaisten määrä on kasvanut nopeasti, mutta heidän hyvinvoinnistaan tiedetään melko vähän. Tuoreesta Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen keräämästä ja Helsingin kaupunkitietopalveluiden analysoimasta MoniSuomi-tutkimusaineistosta saadaan lisää tietoa aiheesta. Koettu terveys on ulkomailla syntyneillä pääkaupunkiseudulla asuvilla ulkomaalaistaustaisilla samalla tasolla kuin kaikilla suomalaisilla. Pitkäaikaissairauksia tai terveysongelmia maahanmuuttaneilla sen sijaan on selvästi harvemmin. Niin ikään terveysongelmista johtuvia toimintarajoitteita maahanmuuttaneet kokevat Suomen koko väestöä harvemmin.
Psyykkinen kuormittuneisuus sen sijaan on Suomen maahanmuuttaneessa väestössä koko väestöä yleisempää. Kun osuus kaikilla Suomessa asuvilla on 18 prosenttia, on se maahanmuuttaneessa väestössä koko maassa 22 prosenttia ja pääkaupunkiseudulla 23 prosenttia. Sukupuolten välillä ei maahanmuuttaneilla ole eroa psyykkisessä kuormittuneisuudessa, mutta ikä on yhteydessä kuormittuneisuuteen, niin että vanhemmat ikäryhmät kokevat sitä vähemmän.
Suomeen muuton syy ja taloudelliset vaikeudet yhteydessä psyykkiseen kuormittuneisuuteen
Tutkimuksessa tarkastelluista tekijöistä ulkomaalaistaustaisilla Suomeen muuton syyt ja taloudelliset vaikeudet liittyvät selkeimmin psyykkisen kuormittuneisuuden todennäköisyyteen. Vähiten psyykkistä kuormittuneisuutta kokevat työperusteiset muuttajat, ne maahanmuuttaneet, jotka tällä hetkellä ovat (muuttoperusteesta riippumatta) pääasiassa työtätekeviä, sekä ne, jotka eivät koe elämässään taloudellisia haasteita.
Työperusteisia muuttajia selvästi yleisempää psyykkinen kuormittuneisuus on kansainvälisen suojelun perusteella muuttaneilla. Tämä yhteys kuitenkin selittyy, kun huomioon otetaan pakolaistaustaisten nykyinen asema työmarkkinoilla sekä heidän suurempi todennäköisyytensä kokea taloudellisia vaikeuksia. Vaikka maahanmuutto haastaa usein myös vapaaehtoisesti muuttavien hyvinvointia, kansainvälistä suojelua hakevien tilanne on monin tavoin muita vaikeampi. Tutkimustulosten mukaan pakolaistaustaisten psyykkinen kuormittuneisuus näyttää liittyvän työelämän ulkopuolelle jäämisen sekä taloudellisten haasteiden kokemisen lisäksi syrjintäkokemuksiin, yksinäisyyteen ja terveysongelmiin.
Myös hyvinvointiin liittyvät tekijät yhteydessä psyykkiseen kuormittuneisuuteen
Huono elämänlaatu, yksinäisyyden kokemus ja heikko osallisuuden kokemus ovat selvästi yhteydessä psyykkisen kuormittuneisuuden todennäköisyyteen. Pieneltä osin tämä hyvinvointia kuvaavien tekijöiden yhteys kuormittuneisuuteen selittyy sosioekonomista asemaa kuvaavilla tekijöillä, kuten työmarkkina-asemalla ja taloudellisilla vaikeuksilla.
Tulokset havainnollistavat Suomeen muuttaneen väestönosan sisäistä moninaisuutta. Heidän tilanteensa näyttäytyy hyvin erilaisena riippuen siitä, tarkastellaanko fyysistä vai psyykkistä hyvinvointia, ja mistä näkökulmista hyvinvoinnin riskitekijöitä ja niiden risteyskohtia tarkastellaan. Edellä esitetyt tulokset havainnollistavat myös sitä, kuinka kotoutumisen eri osa-alueet – työllisyys, taloudellinen toimeentulo, hyvinvointi ja osallisuus – kytkeytyvät toisiinsa.
Poimintoja Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveyspalveluista ja toimenpiteistä kotoutumisen tueksi
- Maahan muuton alkuvaiheeseen kohdennetut moniammatilliset sosiaali- ja terveyspalvelut, joissa on yksilö-, perhe- ja ryhmämuotoisia osallisuutta edistäviä tukitoimia. Näitä ovat muassa asumisen tuki, kotiin vietävä tuki sekä vanhempana Suomessa -ryhmät.
- Helsingin kaupungin eri toimialojen ja palveluiden muodostama moniammatillinen työskentelyrakenne, jonka yhteinen asiakas maahan muuttanut on.
- Sosiaali- ja terveysministeriön rahoittama Kestävän kasvun hanke, jossa kehitetään maahan muuttaneiden palveluiden toimintamallia sekä terveyden ja hyvinvoinnin monialaista palvelukonseptia.
Tämä tiedote uutisoidaan hel.fi-sivustolla myös ruotsiksi ja englanniksi.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Netta Mäki
erikoistutkija
Helsingin kaupunginkanslia
kaupunkitietopalvelut
0403344765
netta.maki@hel.fi
Linkit
Tietoja julkaisijasta
Kaupunginkanslia on Helsingin kaupungin keskushallintovirasto. Päämäärämme on kaupunki, joka tarjoaa parastaan kaupunkilaisille ja menestyy kiihtyvässä kilpailussa. Uudistamme kaupunkia strategian mukaisesti yhdessä toimialojen kanssa.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Helsingin kaupunki, kaupunginkanslia
Kaupunginhallitus päättää maanantaina Koiviston Autolta perittyjen tukien palauttamisesta5.9.2024 14:15:00 EEST | Tiedote
Helsingin kaupunginhallitus käsittelee 9. syyskuuta Koiviston Auto Helsinki Oy:ltä takaisinperittyjen valtiontukien palauttamista. Esityksen mukaan kaupunginhallitus kumoaa Euroopan komission päätöksen mukaista valtiontuen takaisinperintää koskevan päätöksensä toukokuulta 2020, ja palauttaa Koiviston Auto Helsinki Oy:lle 44 miljoonaa euroa.
Smaku Helsinki ja muut syksyn ruokatapahtumat kutsuvat maistelumatkalle Helsinkiin3.9.2024 13:15:00 EEST | Tiedote
Helsinkiläistä ruokakulttuuria esittelevä Syötävä Helsinki -juhlavuosi käynnistyi keväällä yli 130 tapahtuman voimin. Myös syksylle on luvassa runsaasti ruoka- ja juomaelämyksiä, tapahtumia ja messuja. Heti syyskuun alussa ensimmäistä kertaa Helsingissä järjestettävä Smaku-ravintolatapahtuma kutsuu tutustumaan paikallisiin makuihin erilaisten maisteluannosten kautta.
Helsingin kaupunginhallitus tarkisti pysäköintietuun oikeutettujen ajoneuvojen kriteerejä2.9.2024 18:02:18 EEST | Tiedote
Kaupunginhallitus päätti kokouksessaan 2.9. tarkistaa vähäpäästöisille ajoneuvoille asetettuja kriteerejä ja antoi lausunnon aluehallinnon uudistamista koskevasta lainsäädännöstä.
Tutkimus: Reilu harppaus Helsingin matkailutuloissa – kuntakohtaiset matkailun tulo- ja työllisyysvaikutukset on jälleen laskettu29.8.2024 10:30:00 EEST | Tiedote
Tutkimukset vuoden 2023 kuntakohtaisista matkailutuloista sekä työllisyysvaikutuksista ovat valmistuneet. Helsinki on matkailutulon määrällä mitattuna Suomen suurin matkailukohde. Perässä seuraavat Tampere, Turku, Vantaa sekä Jyväskylä.
Nuoret äänestivät aktiivisimmin OmaStadissa29.8.2024 10:03:47 EEST | Tiedote
Tämän kevään osallistuvan budjetoinnin äänestyksessä käytti 7,1 prosenttia äänioikeutetuista 13 vuotta täyttäneistä helsinkiläisistä äänioikeuttaan. Peruskouluikäisten äänestysaktiivisuus on ollut ikäryhmistä vahvinta kaikilla kolmella OmaStadin kierroksella. Nuorten äänestysaktiivisuus koheni kevään äänestyksessä entisestään.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme