Eläkeläisnaisten taloudellinen asema suhteessa miehiin on kohentunut
![Eläkeläisnaisten tulot suhteessa eläkeläismiesten tuloon vuosina 1995-2013, prosenttia](/data/images/00903/a22080a0-154c-45ad-ba0f-896a2926c6b3-w_720.jpg)
Tutkimuksessa tarkasteltiin eläkeläisnaisten ja -miesten toimeentuloa ja tuloeroja. Vertailussa käytettiin useita tulokäsitteitä, kuten eri eläketuloja, brutto- ja nettotuloja sekä perheen kokonaistuloja (ns. ekvivalenttitulo). Eläkeläismiesten vuositulot olivat käsitteestä riippuen 2000–6500 euroa korkeammat kuin eläkeläisnaisten. Ero oli suurin, kun tarkasteltiin työeläkkeitä ja pienin, kun huomioitiin koko perheen tulot. Vuonna 2013 naisten keskimääräinen työeläke oli 66 prosenttia miesten työeläkkeistä. Perheen kokonaistulot huomioiden eläkeläisnaisten tulot nousivat 91 prosenttiin eläkeläismiesten tuloista.
Vaikka miesten ja naisten väliset tuloerot korostuivatkin työeläkkeissä, ero on kaventunut siinä eniten, 17 sentillä, 1990-luvun puolivälistä. Ero miesten ja naisten työeläkkeissä heijastaa työuran aikaisia palkkaeroja sekä eroja työssäoloajan pituudessa ja eheydessä.
– Työeläkkeen kasvanut määrä ja sen osuus eläkeläisnaisten tuloissa kuvaavat työelämän muutosta. Naiset ovat entistä enemmän palkkatyössä, toteavat ekonomisti Juha Rantala ETK:sta ja erikoistutkija Marja Riihelä VATT:sta.
Työeläkkeiden eroja naisten ja miesten välillä kaventavat kansaneläke ja takuueläke sekä leskeneläke, jolloin ero kokonaiseläkkeessä on pienempi. Kansaneläkkeen merkitys on vähentynyt samalla kun työeläkkeen merkitys on kasvanut.
Köyhyys uhkaa ikääntyneitä ja yksin asuvia naisia
Lähes joka kolmas 75 vuotta täyttänyt nainen on pienituloinen, miehistä noin joka kuudes. Ikääntyneet naiset ovat erityisessä köyhyysvaarassa, koska moni heistä asuu yksin, eikä heille ole kertynyt juurikaan työeläkettä. Eläkeläismiesten suhteellinen pienituloisuus on kuitenkin kasvanut nopeammin kuin eläkeläisnaisten.
Eri tulokäsitteet tarjoavat tietoa erilaisista yhteiskuntapoliittisista näkökulmista, kuten sukupuolten välisestä ja sisäisestä tasa-arvosta, eläketurvan tasosta ja sen osuudesta tuloissa.
Juha Rantala ja Marja Riihelä: Eläkeläisnaisten ja -miesten toimeentuloerot vuosina 1995–2013. Eläketurvakeskuksen tutkimuksia 01/2016.
Lisätietoja:
Ekonomisti Juha Rantala, Eläketurvakeskus, juha.rantala(at)etk.fi, puh 029 411 2251
Erikoistutkija Marja Riihelä, VATT, marja.riihela(at)vatt.fi, puh. 0295 519 442
Avainsanat
Kuvat
![Eläkeläisnaisten tulot suhteessa eläkeläismiesten tuloon vuosina 1995-2013, prosenttia](/data/images/00903/a22080a0-154c-45ad-ba0f-896a2926c6b3-w_240.jpg)
Linkit
Tietoja julkaisijasta
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Eläketurvakeskus (ETK)
Stora skillnader i sjukpensionerades inkomster19.6.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Bland sjukpensionstagarna finns allt flera som blivit pensionerade som unga och är beroende av folkpension eller annan social trygghet. Samtidigt har partiell sjukpension blivit tydligt allmännare. För dem som får partiell pension är lönearbete en viktig inkomstkälla utöver pensionen. Det finns ca 180 000 sjukpensionärer.
Kolmen kerroksen väkeä – työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyneiden tuloissa suuria eroja19.6.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Työkyvyttömyyseläkkeensaajissa on entistä enemmän nuorena eläkkeelle siirtyneitä, joiden toimeentulo on kansaneläkkeen tai muun sosiaaliturvan varassa. Samaan aikaan osatyökyvyttömyyseläke on yleistynyt selvästi. Osatyökyvyttömyyseläkkeensaajille palkkatyö eläkkeen rinnalla on tärkeä toimeentulon lähde. Työkyvyttömyyseläkeläisiä on noin 180 000.
Pensionsbarometern: Arbetsrelaterad invandring är det populäraste sättet att stärka pensionsfinanserna – motstånd mot nedskärning av pensionerna13.6.2024 06:45:00 EEST | Tiedote
Drygt 60 procent av finländarna anser att arbetsrelaterad invandring är ett bra sätt, om finansieringen av pensionerna behöver stärkas. Det näst populäraste alternativet enligt den nya Pensionsbarometern är att höja pensionsavgifterna. Nedskärning av nuvarande och framtida pensioner är något som största delen av svararna motsätter sig.
Eläkebarometri: Työperäinen maahanmuutto suosituin keino vahvistaa eläkkeiden rahoitusta – eläkkeitä ei haluta leikata13.6.2024 06:45:00 EEST | Tiedote
Reilut 60 prosenttia suomalaisista pitää työperäistä maahanmuuttoa hyvänä keinona, jos eläkkeiden rahoitusta pitäisi vahvistaa. Uuden Eläkebarometrin mukaan toiseksi mieluisin vaihtoehto on eläkemaksujen korottaminen. Sen sijaan nykyisten ja tulevien eläkkeiden leikkauksia vastustaa valtaosa vastaajista.
Podcasten Eläkekomitea: Kan skillnaden mellan mäns och kvinnors pensioner utplånas?12.6.2024 08:27:00 EEST | Tiedote
Hur klarar sig pensionärerna ekonomiskt idag och i framtiden? Hur är det med skillnaden mellan mäns och kvinnors pensioner? Vad sker med pensionerna, om Finlands ekonomiska tillväxt hålls svag? Pengar är temat när professor Lasse Koskinen från Tammerfors universitet, specialsakkunnig Milla Sandt från social- och hälsovårdsministeriet och nationalekonom Juha Rantala från Pensionsskyddscentralen diskuterar i studion.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme