Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen kautta kanavoitiin lähes 400 miljoonaa euroa alueellemme
![](/data/images/00398/aa736637-f4d8-4916-a195-df4132b4ff17-w_720.png)
Yrityksille myönnettiin 8,9 miljoonaa euroa uudistumiseen, kasvuun ja kansainvälistymiseen
Eteläpohjalaisia yrityksiä tuettiin jälleen varsin mittavassa määrin erilaisissa uudistumiseen, kasvuun ja kansainvälistymiseen liittyvissä hankkeissa ja investoinneissa. Yhteensä tukea myönnettiin yritysten hyväksi 8,9 milj. euroa.Maaseudun yritystukea myönnettiin viime vuonna 3,8 milj. euroa sisältäen myös maaseudun elpymisvarat. Tuetuilla investoinneilla ovat yritykset tähdänneet tuotannon kasvuun, uudistamiseen sekä tehokkuuden lisäämiseen ja automatisointiin. Maaseudun elpymisvaroin on rahoitettu biokaasuhankkeita, aurinkosähköjärjestelmien hankintaa, lämmitysjärjestelmien uudistamista ja omistajanvaihdoshanketta.
Keväällä käynnistyneestä uudesta rahoituskaudesta Keski-Suomen ELY-keskus myönsi yrityksenkehittämisavustusta Etelä-Pohjanmaalle yrityksiin 3,5 milj. euroa. Kehittämisavustuksella tuettiin yrityksiä erilaisissa investointi- ja kehittämishankkeissa, joilla vaikutetaan kasvun ja kansainvälistymisen lisäksi esimerkiksi pk-yritysten digitalisaation edistämiseen, hiilineutraalisuuden edistämiseen ja energia- ja materiaalitehokkuuteen. Yritysten kehittämispalveluiden hyödyntäminen on Etelä-Pohjanmaalla ollut kasvussa, ja palveluiden laatu on asiakaspalautteiden perusteella ollut kiitettävää. Palvelua voi käyttää kaikkien alojen pk-yritykset helposti, nopeasti ja edullisesti.
Työllisyyttä tuettiin 16 miljoonalla eurolla
Etelä-Pohjanmaan alueen työllisyyttä tuettiin monin eri tavoin. Suurimpana tukimuotona oli palkkatuki. Sitä myönnettiin TE-toimiston ja kuntakokeilujen toimesta alueen yrityksille ja muille työnantajille lähes 10 milj. euroa. Uusia yrityksiä perustettiin starttirahan turvin noin 1,2 milj. eurolla. Pitkään työttömänä olleiden asiakkaiden työllistymisen tukena on toiminut neljä työllisyysmäärärahoilla rahoitettua hanketta, joiden rahoitus oli yhteensä 700 000 euroa. ELY-keskus ostaa vuosittain runsaasti erilaisia koulutus- ja valmennuspalveluja työttömien asiakkaiden osaamisen kehittämiseksi. Vuonna 2022 työvoimakoulutusta ostettiin 2,9 milj. eurolla ja valmennuksia 1,3 milj. eurolla.
Maataloutta ja maaseudun kehitystä tuettiin noin 275 miljoonalla eurolla
Maaseudun kehittämishankkeet
ELY-keskuksen kehittämishankkeiden avulla kehitetään mm. maatilojen varautumista, etsitään ratkaisuja suometsätalouden haasteisiin, edistetään alueen matkailua ja kehitetään hevosavusteisia palveluita. Yleishyödyllisten investointien kautta on rahoitettu erilaisia liikunta- ja harrastuspaikkoja Etelä-Pohjanmaalla useassa kunnassa. Näissä kohteissa arvioidaan tehtävän kokonaisuudessaan melkein 11 000 talkootyötuntia. Etelä-Pohjanmaan neljän Leader-ryhmän kautta rahoitetut kehittämishankkeet luovat paikallista elinvoimaa ja yleishyödyllisillä investoinneilla on tuettu mm. erilaisia kylä- ja harrastustoimintaa tukevia kohteita.
Maatalouden rakennetuet
Nuorten viljelijöiden aloitustukia myönnettiin 19 maatilalle, josta 9 kohdistui kasvinviljelytiloille. Avustusta myönnettiin 0,5 milj. euroa ja korkotukea 2,7 milj. euroa. Maatalouden investointituet painottuivat rahamäärällisesti lypsykarja- ja sikatalouden sekä biokaasulaitosten investointeihin. Avustusta myönnettiin 13,8 milj. euroa ja korkotukea 9 milj. euroa kokonaisinvestointien ollessa liki 40 milj. euroa. Kappalemääräisesti tuet kuitenkin painottuivat energiantuotantoon, salaojitukseen ja tuotantohygienian parantamiseen liittyviin investointeihin. Maatilojen energiainvestoinnit ovat nousseet merkittäviksi kehittämisen kohteeksi, niillä turvataan tilojen energiaomavaraisuutta.
Ravinteiden kierrätyksen kokeiluohjelma
Ravinteiden kierrätyksen kokeiluohjelmasta myönnettiin tukea erilaisiin kierrätysravinteiden kehittämiseen ja tutkimukseen liittyviin hankkeisiin. Lukumääräisesti eniten on hankkeita, joissa haetaan menetelmiä biokaasulaitosten mädätysjäännöksen ja rejektivesien sekä erilaisten lantojen ja muiden sivuvirtojen jalostamiseksi helpommin käsiteltäväksi lannoiterakeeksi. Lisäksi tutkitaan mm. maanparannuskuitujen hyödyntämistä viljelyssä, kehitetään turkislannan kierrätystä ja kehitetään kierrätysravinteiden käyttöä metsän lannoituksessa. Ravinteiden kierrätyksen kokeiluohjelman rahoitus 2,3 milj. euroa suuntautuu koko Suomeen, sillä kokeiluohjelma on valtakunnallinen.
Viljelijä- ja ympäristötuet
Vuonna 2022 Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen alueen aktiivimaatilojen määrä oli 5277, joka on reilut 11 % koko Suomen tilamäärästä. Viljelyksessä olevaa peltoa yli 266 000 ha, josta luonnonmukaisessa viljelyssä yli 35 000 ha. Eläinmäärältään Etelä-Pohjanmaa on valtakunnan tilastoissa kolmen suurimman ELY-keskuksen joukossa.
Vuotuinen viljelijätukien määrä Etelä-Pohjanmaalla on yli 238 milj.euroa. Pääosa viljelijätukipotista maksetaan kuntien maatalouden yhteistoiminta-alueiden kautta. Kunnat voivat maksaa tuen sen jälkeen, kun ELY-keskus on suorittanut tarvittavat valvontatoimet. ELY-keskus maksaa ympäristökorvausjärjestelmän sopimukset ja luomukorvauksen.
Viljelijätuilla on varmistettu aktiivisen elintarviketuotannon säilyminen ja puhtaan kotimaisen raaka-aineen saatavuus alueen elintarvikejalostukseen. Ympäristökorvauksella on edistetty vesiensuojelua, luonnon monimuotoisuutta ja hillitty osaltaan maatalouden hiilipäästöjä. Tärkeimpiä toimenpiteitä ovat olleet vesistöjen varsien nurmipeitteisyydet, peltojen talviaikainen kasvipeitteisyys ja karjanlannan levitykseen liittyvät toimenpiteet ja rajoitteet.
Peruskuivatushankkeiden tukeminen
Peruskuivatushankkeiden toteutukseen Etelä-Pohjanmaan maakunnassa myönnettiin 1,51 milj. euroa. Summa vastaa noin puolta valtakunnallisesta potista, jonka valtio on myöntänyt maatilatalouden kehittämisrahastosta peruskuivatushankkeiden avustamiseen vuosittain. Etelä-Pohjanmaalla avustuksen saajia olivat mm. Isonkyrön, Vaasan ja Laihian alueella sijaitseva Naarajoen ja Tervajoen alueiden peruskuivatus, Haapojanluoman keskiosan ojitusyhteisö Kauhavalla, Säntinojan ojitusyhteisö Kurikassa ja useat valtaojien putkitushankkeet.
Peruskuivatushankkeiden avustamisen tavoitteena on parantaa maatilatalouden toimintaedellytyksiä ja alentaa tuotantokustannuksia. Tavoitteena on myös vähentää ympäristölle, erityisesti vesistölle ja kalastolle, mahdollisesti aiheutuvia haittoja ja parantaa alueen ympäristö- ja maisema-arvoja.
Laaja panostus vesirakenteisiin ja vesien tilaan
Vesitalouden rahoitus oli selvästi aikaisempia vuosia suurempi, 11 milj. euroa. Pääosa rahoituksesta (8,2 milj. euroa) käytettiin valtion vesistörakenteiden ylläpitoon. Valtion vesistörakenteiden ylläpito ja hydrologinen tiedontuotanto ovat Etelä-Pohjanmaan ELY-keskukselle keskitettyjä valtakunnallisia vesivaratehtäviä. Suurimpia yksittäisiä hankkeita olivat patoturvallisuuden parantaminen Närpiönjoella, Vetelin Haapajärven kunnostaminen, Oksavan voimalaitoksen siltojen kunnostaminen Haapajärvellä (Pohjois-Pohjanmaa) sekä kalataloudellisia kunnostuksia Harjunpäänjoella (Satakunta) ja Lapuanjoella. Hydrologiseen tiedontuotantoon ja pohjavesiasemien automatisointiin käytettiin 1,3 milj. euroa.
Vesien- ja merenhoitoon panostettiin 0,8 milj. euroa, josta pääosa käytettiin vesiensuojelun tehostamisohjelman kautta vesien kunnostuksen avustamiseen. Suurimpia avustettuja hankkeita olivat pohjavesialueen kunnostaminen Mustasaaressa ja Alavudenjärven valuma-alueen kunnostustoimet. Vesien tilan seurantaa ostettiin 0,2 milj. eurolla.
Muu erillisrahoitus sisältää erityisesti kansainvälistä yhteistyötä, kuten ilmastonmuutokseen liittyvän KLIVA-hankkeen, vieraslajien torjuntaan painottuvan INSPECT-hankkeen ja Pohjoismaisen ympäristö- ja taloustyöryhmän hankkeita. Lisäksi erillisrahoitusta on käytetty mm. ELY-keskuksen ilmastotyöhön, valtakunnalliseen tuulivoimaneuvontaan ja ympäristöalan kehityshankkeisiin (ns. OHKE-hankkeet).
Vapaaehtoisten suojeluohjelmien kautta panostusta vanhojen metsien ja soidensuojeluun
Suojeluohjelmia toteutettiin pohjalaismaakunnissa vuonna 2022 yhteensä 1432 hehtaaria yhteensä kuudella miljoonalla eurolla. Vapaaehtoisten ohjelmien (METSO ja HELMI) osuus tuosta kokonaissummasta oli yli viisi miljoonaa euroa.
Rauhoitettujen harvinaisten eläinten aiheuttamia vahinkoja maksettiin yhteensä 80 000eurolla. Vieraslajien torjuntaan oli käytettävissä avustusta pohjalaismaakuntiin kolmelle hankkeelle yhteensä 89 000 euroa. Saariston ympäristönhoitoavustuksilla tuettiin saaristoluonnon inventointeja ja saaristokulttuuria yhteensä 14 000 eurolla.
Rakennetun kulttuuriympäristön ja maisema-alueiden tuet
Vuonna 2022 avustuksina jaettiin rakennusperintöavustuksia 73 hankkeelle yhteensä 147 000 euroa. Avustettaviin kohteisiin on kuulunut kaava- ja erityissuojeltuja asuin- ja talousrakennuksia sekä kaava-alueiden ulkopuolisia kulttuuri- tai rakennushistoriallisilta arvoiltaan paikallisesti- ja maakunnallisesti arvokkaita kohteita. Kulttuuriympäristön hoitoon tarkoitettua avustusta myönnettiin Hyypänjoen maisemanhoitoalueella tehtäviin hoitotöihin 10 000 euroa. Lisäksi ELY-keskus osoitti kuluneena vuonna Kokkolan kansallisen kaupunkipuiston hoito- ja käyttösuunnitelman laadintaan erillisen 30 000 euron määrärahan.
Pohjalaismaakuntien tiestöön käytettiin noin 68,5 miljoonaa euroa
Kolmen pohjalaismaakunnan maanteitä päällystettiin viime vuonna yhteensä 194 kilometriä. Korjauksen rahalla tehdään myös paikkauksia ja tiemerkintöjä. Päivittäisen liikennöinnin turvaamiseen eli esimerkiksi lumenauraukseen, liukkauden torjuntaan, tienvarsien niittoihin ja sorateiden hoitoon käytettiin noin 22 milj. euroa. Yksityistieavustuksia myönnettiin 48 hankkeelle. Pääosa ELY-keskuksen myöntämistä joukkoliikenteen valtionavustuksesta kohdistuu Kokkolan ja Seinäjoen kaupungin sisäiseen liikenteeseen.
Isoja suunnitteluhankkeita on myös meneillään:
- Vt 3 Helsingby–Laihia: ympäristövaikutusten arviointi ja yleissuunnitelma
- Kt 67 Ilmajoki–Seinäjoki: ympäristövaikutusten arviointi ja yleissuunnitelma
- Vt 8 Kokkola–Haavistonkangas: tiesuunnitelma
- Vt 18 Laihia–Seinäjoki
- Vt 19 Seinäjoki–Lapua
- Vikby–Martoinen maantien rakentaminen: tiesuunnitelma
- Vt 8 Vaasa–Kokkola ohituskaistojen suunnittelu
Liite: rahoitustaulukko
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Anders Östergårdjohtaja, ylijohtajan sijainenLiikenne ja infrastruktuuri -vastuualue
Puh:0295 027 766anders.ostergard@ely-keskus.fiKaroliina Laakkonen-PöntysjohtajaYmpäristö ja luonnonvarat -vastuualue
Puh:0295 027 560karoliina.laakkonen-pontys@ely-keskus.fiRitva RintapukkaJohtajan sijainen, maaseutuyksikön päällikköElinkeinot, työvoima ja osaaminen -vastuualue
Puh:0295 027 619ritva.rintapukka@ely-keskus.fiKuvat
Liitteet
Tietoja julkaisijasta
![Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus | NTM-centralen i Södra Österbotten](/data/images/00421/4f31dc08-c2b2-4127-ba74-5be5a3ec9b20-w_300_h_250.png)
Päätoimipaikka Seinäjoki: Alvar Aallon katu 8, PL 156
Vaasa: Wolffintie 35 | Kokkola: Pitkänsillankatu 15
0295 027 500http://www.ely-keskus.fi/etela-pohjanmaa
Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus on monialainen, alueellinen toimija. Haluamme edistää alueemme elinvoimaa, kestävää kasvua ja hyvää tulevaisuutta sekä hyvinvointia ja sisäistä turvallisuutta. Hoidamme elinkeinoihin, ympäristöön ja liikenteeseen liittyviä tehtäviä asiakkaidemme eli ihmisten, yritysten ja yhteisöjen hyväksi. Teemme työtämme Etelä-Pohjanmaan lisäksi Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan alueilla ympäristö- ja liikenneasioissa.
ELY-keskusten valtakunnallisia tiedotteita voit lukea täältä: ELY-keskukset
NTM-centralen i Södra Österbotten är en branschövergripande, regional aktör. Vi vill främja livskraft, hållbar tillväxt, en god framtid samt välstånd och intern säkerhet i regionen. Vi sköter uppgifter i anslutning till näringslivet, miljön och trafiken för våra kunders, dvs. människors, företags och sammanslutningars bästa. Vi är verksamma utöver i Södra Österbotten även i Österbotten och Mellersta Österbotten i fråga om miljö- och trafikfrågor.
NTM-centralernas riksomfattande pressmeddelanden kan du läsa här: NTM-centralerna
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus | NTM-centralen i Södra Österbotten
Solenergi tas tillvara på ett gammalt pälsfarmsområde (Österbotten)16.8.2024 08:55:00 EEST | Tiedote
En stor del av alla pälsfarmer i Finland ligger i de österbottniska landskapen. Pälsproduktion som näring har gått igenom flera omvälvningar: det har förekommit tryck på att förändra djurens förhållanden, värna om miljön och sköta sjukdomssäkerheten redan i flera år, om inte årtionden. Många företagare som går i pension upphör med pälsfarmningen och efter att konstruktionerna har rivits och farmområdet städats upp är det aktuellt att fundera på vad det tomma området eventuellt skulle kunna användas till.
Aurinkoenergian talteenotto vanhalle tarha-alueelle (Pohjanmaa)16.8.2024 08:55:00 EEST | Tiedote
Pohjalaismaakuntien alueella on merkittävä osuus kaikista Suomen turkistarhoista. Turkisten tuotanto elinkeinona on käynyt läpi monia myllerryksiä: muutospaineita on eläinten oloihin, ympäristöstä huolehtimiseen ja tautiturvallisuuteen liittyen ollut jo useita vuosia, ellei vuosikymmeniä. Moni eläköityvä yrittäjä on lopettamassa tarhausta ja rakenteiden purkamisen ja tarha-alueen siivoamisen jälkeen on ajankohtaista miettiä mitä käyttöä tyhjenevälle alueelle olisi mahdollista suunnitella.
Riklig algblomning i Esse å och Evijärvi (landskapen i Österbotten)15.8.2024 12:30:00 EEST | Tiedote
Det varma vädret syns som algblomningar i Södra Österbotten och Österbotten. I insjöarna har en aning blågröna alger observerats i Alajärvi, Kuortaneenjärvi och Ähtärinjärvi i Södra Österbotten. I Purmosjön i Kauhava har det observerats rikligt med blågröna alger.
Ähtävänjoella ja Evijärvellä runsas leväkukinta (Pohjalaismaakunnat)15.8.2024 12:30:00 EEST | Tiedote
Lämmin sää näkyy sinileväkukinnoissa Etelä-Pohjanmaalla ja Pohjanmaalla. Sisävesissä sinilevää on havaittu hieman Etelä-Pohjanmaan Alajärvellä, Kuortaneenjärvellä ja Ähtärinjärvellä. Kauhavan Purmojärvellä sinilevää on havaittu runsaasti.
NTM-centralen i Södra Österbotten yrkar att behandlingen av avloppsvattnen från tätbebyggelse beaktas i miljötillståndsvillkoren för avloppsreningsverket vid Metsä Board Oyj:s fabrik i Kaskö (Österbotten)9.8.2024 09:48:21 EEST | Tiedote
NTM-centralen i Södra Österbottens ansvarsområde för trafik och infrastruktur har anfört besvär till Vasa förvaltningsdomstol över Regionförvaltningsverket i Västra och Inre Finlands beslut 1.7.2024, som gäller miljötillståndet för Metsä Board Oyj:s fabrik i Kaskö. Besväret är begränsat till miljötillståndets avsnitt som gäller behandlingen av avloppsvatten. NTM-centralen yrkar i första hand ändring av tillståndsbestämmelsen som gäller behandlingen av avloppsvatten och i andra hand att ärendet återförs till tillståndsmyndigheten för ny behandling. Metsä Board Oyj:s avloppsreningsverk är ett gemensamt avloppsreningsverk för behandling av utöver industriavloppsvatten även avloppsvattnet från tätbebyggelsen i Kaskö och Närpes städer samt Östermark kommun. Behandling av avloppsvatten från tätbebyggelse är i princip miljötillståndspliktig och omfattas av statsrådets förordning om avloppsvatten från tätbebyggelse (888/2006). Andelen avloppsvatten från tätbebyggelse är cirka 23 % av hela vatt
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme