Eurooppalaisella tutkimusyhteistyöllä kohti diabeettisen munuaissairauden varhaisdiagnostiikkaa ja täsmähoitoa
Viisivuotisen BEAt-DKD (Biomarker Enterprise to Attack Diabetic Kidney Disease ) nimisen tutkimushankkeen rahoitus tulee Euroopan komission ja Euroopan lääketeollisuuden yhdistysten liiton (EFPIA) ”Innovatiiviset lääkkeet (Innovative Medicines Initiative, IMI)”-ohjelmasta.
Hankkeen tavoitteena on tuottaa uutta tietoa diabeettisen munuaistaudin eli nefropatian moni-ilmeisyydestä ja sairauden puhkeamiseen ja etenemiseen johtavista tekijöistä. Lisäksi pyritään tunnistamaan taudin etenemistä ja lääkkeiden tehoa ennustavia biologisia tekijöitä, niin sanottuja biomarkkereita. Tämän tiedon perusteella potilaita pystytään jakamaan tarkempiin alaryhmiin ja tulevaisuudessa kohdentamaan kullekin ryhmälle tehokkaimpia lääkehoitoja.
IMI-hankkeiden lähtökohtana on tukea tutkimuslaitosten ja yritysten välistä lääkekehitystä. BEAt-DKD hankkeessa on mukana alan huippututkijoita 21 akateemisesta tutkimuslaitoksesta, 6 suurta kansainvälistä lääkeyritystä, 1 bioteknologiayritys ja kansainvälinen tyypin 1 diabeteksen tutkimukseen erikoistunut hyväntekeväisyyssäätiö, Juvenile Diabetes Research Foundation.
Akateemisten tutkimuslaitosten ja lääkeyritysten yhteiset hankkeet ovat uusi, tehokkaaksi osoittautunut lähestymistapa, joka voi merkittävästi nopeuttaa uusien lääkkeiden kehittämistä.
– BEAt-DKD-tutkimus on kaikkien aikojen suurin diabeettiseen nefropatiaan ja sen biomarkkereihin keskittyvä hanke ja meille on tärkeää olla siinä keskeinen toimija. Suomessa on tehty kansainvälisellä huipputasolla diabetes- ja munuaistautitutkimusta jo vuosien ajan. Merkittävä roolimme BEAt-DKD hankkeessa osoittaa, että saavutettua osaamistamme arvostetaan maailmalla, toteaa hankkeen varakoordinaattori Harry Holthöfer Helsingin yliopiston Suomen molekyylilääketieteen instituutista (FIMM).
– Hanke tuo alan ehdottomat huiput monista eri yliopistoista yhteen. Erittäin tärkeää on myös se, että mukana on useita suuria kansainvälisiä lääkeyrityksiä, jotka ovat sitoutuneet lisäinvestointeihin hankkeen aikana. Tämänkaltainen malli tarjoaakin meille ennennäkemättömän hienon mahdollisuuden edistää munuaistautipotilaiden diagnostiikkaa ja hoitoa, ja olen vakuuttunut siitä, että hanke tulee täyttämään sille asetetut tavoitteet, Harry Holthöfer jatkaa.
Suomessa diabeettista nefropatiaa sairastavien potilaiden määrä kasvussa
– Perinteisesti diabetes on jaettu kahteen pääryhmään, tyypin 1 ja 2 diabetekseen. Tutkimusryhmämme on kuitenkin vakuuttunut siitä, että sairaus voidaan jakaa huomattavasti tärkeämpiin alaryhmiin. Kehittämämme ryhmittely tulee helpottamaan merkittävästi myös korkean munuaistautiriskin potilaiden tunnistamista. Tuomme BEAt-DKD-hankkeeseen uusinta tietoa ja teknologiaosaamista tältä alueelta, kertoo yhtä hankkeen työpaketeista johtava FiDiPro professori Leif Groop.
Noin joka kolmas tyypin 1 ja 2 diabeetikoista sairastuu ajan myötä munuaissairauteen. Se on vakava liitännäissairaus, joka osalla diabeetikoista etenee jopa keinomunuaishoitoa vaativaksi munuaisten vajaatoiminnaksi.
– Suomessa diabetes on yleinen sairaus ja erityisesti tyypin 2 diabetes yleistyy jatkuvasti. Siksi myös diabetekseen liittyvä munuaissairaus on merkittävä lääketieteellinen ja yhteiskunnallinen ongelma, lisää professori Per-Henrik Groop Helsingin yliopiston lääketieteellisestä tiedekunnasta.
– Munuaissairauden riskiä voi pienentää diabeteksen hyvällä hoidolla. Kokonaan tätä komplikaatiota emme toistaiseksi osaa ennaltaehkäistä tai parantaa ja uusia hoitokeinoja ja varhaisdiagnostiikkaa kaivataan kipeästi.
BEAt-DKD hanketta johtaa ruotsalainen Lundin yliopisto. Helsingin yliopistosta mukana on Suomen molekyyylilääketieteen instituutin (FIMM) ja lääketieteellisen tiedekunnan tutkijoita. Lisäksi Suomesta hankkeeseen osallistuvat Turun ja Itä-Suomen yliopistot.
Lisätietoja:
Harry Holthöfer, vieraileva professori
Suomen molekyylilääketieteen instituutti FIMM
puh: 040 557 4525
s-posti: harry.holthofer@helsinki.fi
IMI: www.imi.europa.eu
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Mari Kaunisto
Viestintäkoordinaattori
FIMM, Helsingin yliopisto
p. 050-317 5483
mari.kaunisto@fimm.fi
Tietoja julkaisijasta
![Helsingin yliopisto](/data/images/00435/ffcc79be-41c7-4a5a-98db-27a85f765a65-w_300_h_250.jpg)
PL 3
00014 Helsingin yliopisto
02941 22622 (mediapalvelu) 02941 911 (vaihde) (vaihde)https://www.helsinki.fi/fi/yliopisto
Helsingin yliopisto on yli 40 000 opiskelijan ja työntekijän kansainvälinen yhteisö, joka tuottaa tieteen voimalla kestävää tulevaisuutta koko maailman parhaaksi. Kansainvälisissä yliopistovertailuissa Helsingin yliopisto sijoittuu maailman parhaan yhden prosentin joukkoon. Monitieteinen yliopisto toimii neljällä kampuksella Helsingissä sekä Lahden, Mikkelin ja Seinäjoen yliopistokeskuksissa. Lisäksi sillä on kuusi tutkimusasemaa eri puolilla Suomea ja yksi Keniassa. Yliopisto on perustettu vuonna 1640.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Helsingin yliopisto
Poissaolot peruskoulussa voivat ennustaa opintojen keskeytymistä ja psyykkistä pahoinvointia3.9.2024 12:45:26 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston ja Jyväskylän yliopiston tutkimushankkeessa on selvitetty peruskoululaisten poissaolojen yhteyttä heidän hyvinvointiinsa, motivaatioonsa ja koulumenestykseensä.
Ennennäkemätön puhujakaarti mielenfilosofeja Helsingissä3.9.2024 09:04:47 EEST | Tiedote
Filosofian alan konferenssi Action in Perception 2024 järjestetään Helsingin yliopistolla 5.–6.9. Tapahtumaan kuuluu avoin paneeli mielen, ruumiin ja teknologian kysymyksistä Tiedekulmassa.
Lapselle lukeminen vahvimmin yhteydessä kielellisiin taitoihin – myös laulaminen ja tarinointi hyödyllistä3.9.2024 07:00:00 EEST | Tiedote
Lukeminen, laulaminen ja vapaiden tarinoiden kertominen vahvistavat lapsen kielellisiä taitoja. Kaikkia kolmea olisi suositeltavaa sisällyttää kotiarkeen, sillä ne tukevat lapsen kielenkehitystä hieman eri tavoin, selviää Helsingin yliopiston tutkimuksesta.
Rehtori Sari Lindblom: ”Yliopistossa rakennetaan sitä, mitä olemme kansakuntana nyt ja tulevaisuudessa”2.9.2024 12:48:41 EEST | Tiedote
Lukuvuoden avajaispuheessaan rehtori Sari Lindblom nosti esiin muun muassa tieteen ja tutkimuksen merkityksen ratkaisujen etsijänä yhteiskunnallisissa muutoksissa, yliopiston merkityksen identiteetin rakentajana sekä korkeakoulutuksen saavutettavuuden.
Kohtuuden käsite on avainasemassa kestävien ruokayritysten kehittämisessä2.9.2024 07:15:00 EEST | Tiedote
Tuore väitöskirjatutkimus pureutuu kohtuuden käsitteeseen ruokajärjestelmässä ja sen mahdollisuuksiin edistää kestävyyttä ruokayritysten toiminnassa. Tutkimus luo syvempää ymmärrystä siitä, miten ruokayritykset voivat siirtyä kohti vahvempaa kestävyyttä, joka huomioi luonnon rajat ja dynamiikat.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme