Kissojen ja koirien käyttäytyminen on monen tekijän summa – ympäristön ja perimän vaikutukset samanlaisia kummallakin lajilla ja samoja tuloksia saatu myös ihmisillä
Käyttäytyminen vaikuttaa merkittävästi niin eläinten kuin ihmistenkin hyvinvointiin. Käyttäytymisen biologinen tausta tunnetaan seuraeläimillä kuitenkin huonosti. Koirien ja kissojen käyttäytymistutkimus auttaa ymmärtämään myös ihmisen mielenterveyteen vaikuttavia tekijöitä.
FM Milla Salonen on väitöskirjatyössään tutkinut kissojen ja koiran käyttäytymiseen liittyviä ympäristötekijöitä ja käyttäytymisen perinnöllisyyttä. Väitöskirjatyössä selvitettiin muun muassa pelokkuuden, aggressiivisuuden, aktiivisuuden ja toistavan eli stereotyyppisen tai pakko-oireisen käyttäytymisen taustaa. Tutkimuksessa oli käytettävissä poikkeuksellisen laaja kyselyaineisto, joka käsitti tiedot lähes 14 000 koirasta ja lähes 6 000 kissasta.
Tutkimuksessa selvitettiin ensimmäistä kertaa käyttäytymisen periytyvyyttä kissoilla. Niillä lähes puolet käyttäytymispiirteiden vaihtelusta selittyi perinnöllisellä vaihtelulla.
- Koirilla ja ihmisillä käyttäytymispiirteiden periytyvyysaste on samaa luokkaa eli noin 50 prosenttia, Salonen toteaa.
Monet muutkin tulokset olivat samansuuntaisia kissoilla ja koirilla. Tutkimuksessa havaittiin esimerkiksi, että molemmilla lajeilla naarailla esiintyi useammin pelokkuutta, kun taas aggressiivisuutta esiintyi koirilla enemmän uroksilla ja kissoilla enemmän naarailla. Molemmilla lajeilla pelokkuus ja aggressiivisuus olivat vahvasti yhteydessä toisiinsa.
Aiemmin samansuuntaisia löydöksiä on tehty myös ihmisiltä. Myös ihmisillä pelkoon liittyvät ahdistuneisuushäiriöt ovat yleisempiä naisilla kuin miehillä. Sosiaalisen ympäristön tärkeys korostuu kaikilla lajeilla: ainoina lemmikkeinä elävillä koirilla ja kissoilla esiintyi enemmän ei-toivottua käyttäytymistä, ja yksinäisillä ihmisilläkin tiedetään olevan enemmän mielenterveysongelmia. Kuten kissojen ja koirien käyttäytymispiirteet, myös ihmisten mielenterveysongelmat, esimerkiksi ahdistuneisuushäiriöt limittyvät usein yhteen.
- Tulosten samansuuntaisuus kahden tutkitun lajin välillä sekä monien tulosten toistuminen myös aiemmissa ihmistutkimuksissa viittaa siihen, että käyttäytymisen biologinen tausta on näillä lajeilla samankaltainen, Salonen vahvistaa.
Varhaisiän sosiaalinen ympäristö vaikuttaa kissanpentujen käyttäytymiseen
Väitöstutkimuksessa havaittiin, että aikaisin vierotetuilla kissoilla oli suurempi todennäköisyys aggressiiviseen ja toistavaan käyttäytymiseen kuin myöhään vierotetuilla kissoilla. Aiemmin kissat vierotettiin noin 12 viikon iässä, mutta tutkimuksen tulosten perusteella kävi ilmi, että paras ikä voisi olla tätä korkeampi.
– Tulokset olivat linjassa monien kasvattajien kokemusten kanssa, että vähintään 14-viikkoisena luovutetut kissanpennut ovat uuteen kotiin lähtiessään itsenäisempiä ja reippaampia kuin 12-viikkoisena luovutetut, kertoo Salonen.
Tutkimuksen pohjalta Suomen Kissaliitto nosti tänä vuonna kissanpentujen luovutusiän alarajan 14 viikkoon.
FM Milla Salonen väittelee tohtoriksi Helsingin yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa aiheesta: ”Complex traits, complex results: The genetic, demographic, and environmental factors of cat and dog behaviour”. Väitöstilaisuus on perjantaina 13.11.2020 klo 12 Porthanian PII-salissa (Yliopistonkatu 3). Vastaväittäjänä toimii PhD VMD Karen Overall (University of Prince Edward Island, Kanada) ja kustoksena professori Hannes Lohi.
Tilaisuutta voi seurata myös etänä. Linkki verkkolähetykseen Helsingin yliopiston tapahtumakalenterissa.
Väittelijän yhteystiedot:
FM Milla Salonen, Helsingin yliopisto
Puh. 050 467 3821
Sähköposti: milla.ahola@helsinki.fi
Milla Salosen väitöstutkimus on osa professori Hannes Lohen laajempaa koirien ja kissojen käyttäytymisen biologista taustaa kartoittavaa hanketta.
Lue lisää hankkeesta seuraavilta verkkosivuilta: koirangeenit.fi ja kissangeenit.fi
*************************
Ystävällisin terveisin
Anu Koivusipilä
viestinnän asiantuntija
Helsingin yliopisto, Meilahden kampus
Puh. 050 472 5881
Sähköposti: anu.koivusipila@helsinki.fi
Avainsanat
Tietoja julkaisijasta
![Helsingin yliopisto](/data/images/00435/ffcc79be-41c7-4a5a-98db-27a85f765a65-w_300_h_250.jpg)
PL 3
00014 Helsingin yliopisto
02941 22622 (mediapalvelu) 02941 911 (vaihde) (vaihde)https://www.helsinki.fi/fi/yliopisto
Helsingin yliopisto on yli 40 000 opiskelijan ja työntekijän kansainvälinen yhteisö, joka tuottaa tieteen voimalla kestävää tulevaisuutta koko maailman parhaaksi. Kansainvälisissä yliopistovertailuissa Helsingin yliopisto sijoittuu maailman parhaan yhden prosentin joukkoon. Monitieteinen yliopisto toimii neljällä kampuksella Helsingissä sekä Lahden, Mikkelin ja Seinäjoen yliopistokeskuksissa. Lisäksi sillä on kuusi tutkimusasemaa eri puolilla Suomea ja yksi Keniassa. Yliopisto on perustettu vuonna 1640.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Helsingin yliopisto
Metsien hiilinieluja ja -varastoja voidaan kasvattaa alhaisin kustannuksin28.8.2024 11:54:23 EEST | Tiedote
Tuoreessa Helsingin yliopiston ja Aalto yliopiston tutkimuksessa etsittiin edullisimpia tapoja kasvattaa metsien hiilinieluja. Tutkijat arvioivat kuinka suurilla kustannuksilla nielujen lisäys on toteutettavissa viivästyttämällä harvennuksia ja pidentämällä kiertoaikoja.
Urheilevien lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja hoito parantavat ennustetta ja selän toimintakykyä21.8.2024 12:14:11 EEST | Tiedote
Lasten selän rasitusmurtumien varhainen toteaminen ja liikunnan tauottaminen 4 kuukauden ajaksi mahdollistavat murtumien paranemisen. Valtaosa tutkituista lapsista pystyi palaamaan liikuntaharrastuksensa pariin.
Mustien aukkojen säteily sai selityksen20.8.2024 11:25:36 EEST | Tiedote
Helsingin yliopiston tutkijat onnistuivat siinä, mitä on yritetty jo 70-luvulta lähtien: selittämään mustien aukkojen synnyttämän röntgensäteilyn. Säteily syntyy magneettikenttien kaoottisten liikkeiden ja turbulentin plasmakaasun yhteisvaikutuksesta.
Metsäkato aiheuttaa Afrikan vuoristosademetsissä enemmän lämpenemistä kuin ilmastonmuutos19.8.2024 10:29:11 EEST | Tiedote
Metsäkato on lämmittänyt ilmastoa ja nostanut pilvipeitettä ylemmäs maanpinnasta Afrikan vuoristosademetsissä. Kahdenkymmenen viime vuoden aikana tapahtuneen metsäkadon aiheuttamat muutokset ovat kaksi kertaa voimakkaampia kuin ilmastonmuutoksesta johtuvat vastaavat muutokset.
Imatinibi-lääkitys ei vähentänytkään kuolleisuutta sairaalahoidetuilla koronapotilailla – professori miettii jo seuraavaa pandemiaa16.8.2024 12:51:15 EEST | Tiedote
Tuoreesta Solidarity Finland -tutkimusryhmän tutkimuksesta selviää, että imatinibi-lääkitys ei vähentänyt kuolleisuutta sairaalahoidetuilla COVID-19-potilailla, toisin kuin aiemmin on esitetty. Lisäksi tutkimus osoittaa, että long covid -tyyppiset oireet ovat sairaalahoitoisilla potilailla yleisiä vielä vuoden kuluttua sairastumisesta.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme