Jenni Haukio pukeutuu itsenäisyyspäivän juhlavastaanotolla Aalto-yliopistossa tehtyyn ekologiseen Ioncell-pukuun
![Aikaisempia projekteja varten värjättyjä Ioncell-lankoja sekä näytetilkkuja. Kuva: Mikko Raskinen / Aalto-yliopisto](/data/images/00574/c14e2b61-c4a1-4a7b-8873-2b9fb9620005-w_720.jpg)
Jenni Haukio pukeutuu itsenäisyyspäivän juhlavastaanotolla Aalto-yliopistossa suunniteltuun ja tehtyyn iltapukuun. Puvun materiaaliksi valittiin Ioncell-kuitu ja kuidun raaka-aineeksi kotimainen koivu.
Ioncell on Aalto-yliopiston ja Helsingin yliopiston yhteistyössä kehittämä menetelmä, jolla voidaan valmistaa laadukasta tekstiilikuitua puusta tai kierrätysmateriaaleista, kuten kierrätyspaperista ja -pahvista tai tekstiilijätteestä. Ioncell-kuitu on ekologinen vaihtoehto paljon vettä ja viljelyalaa vaativalle puuvillalle, öljypohjaiselle polyesterille sekä viskoosille, jonka valmistuksessa käytetään myrkyllisiä kemikaaleja.
”Ioncellistä tehty kangas tuntuu miellyttävältä. Siinä on kaunis kiilto, se värjäytyy hyvin ja laskeutuu kauniisti. Ioncell on upea materiaali, joka sopii myös arvokkaaseen pukuun. Tärkeintä kuitenkin on, että se on ympäristön kannalta kestävä vaihtoehto”, sanoo Aalto-yliopiston työelämäprofessori Pirjo Kääriäinen.
Tulevaisuudessa vanhat Ioncell-tekstiilit voidaan myös kierrättää uuden kuidun raaka-aineeksi useita kertoja.
”Kierrätysmateriaaleista tehdyt Ioncell-kuidut ovat laadultaan erinomaisia. Esimerkiksi vanhoista puuvillafarkuista valmistamamme Ioncell-kuitu on alkuperäistä kuitua vahvempaa”, kertoo tekstiiliteknologian asiantuntija Marja Rissanen.
Aalto-yliopisto ja Helsingin yliopisto ovat kehittäneet Ioncell-menetelmää useiden vuosien ajan, ja tällä hetkellä valmistellaan pienimuotoisen koetuotannon aloittamista. Tiimissä on mukana muun muassa puunjalostuksen, kemian, muotoilun ja tekstiili- ja vaatetusalan asiantuntijoita ja opiskelijoita. Pirjo Kääriäisen mukaan monialainen yhteistyö on valtava voimavara pitkän tähtäimen materiaalitutkimuksessa.
”Meillä Aallossa on nyt koko tekstiilin valmistusketju aina kuidunvalmistuksesta lankoihin, kankaisiin ja valmiisiin tuotteisiin saakka. Ja lahjakkaat opiskelijamme ovat tietysti mukana myös tämän ainutlaatuisen puvun toteuttamisessa."
Katso videot
Lisätietoja Ioncellistä
_______________________________________________________________________
Kysymyksiä ja vastauksia
Mikä Ioncell on?
Ioncell on Aalto-yliopiston professori Herbert Sixtan johdolla kehitetty menetelmä niin sanottujen selluloosamuuntokuitujen valmistukseen. Markkinoilla olevista selluloosamuuntokuiduista yleisin on viskoosi.
Ioncell-kuitujen valmistuksessa käytetään Helsingin yliopiston professori Ilkka Kilpeläisen kehittämää myrkytöntä ja turvallista ionista liuotinta. Kuidun raaka-aineena voidaan käyttää puusta valmistettavaa liukosellua, kierrätyspaperia tai -pahvia sekä tekstiilijätettä. Rouva Haukion puvun raaka-aine on koivusta tehty liukosellu, joka on peräisin Stora Enson Joensuun tehtaalta.
Tekstiilikuidun valmistuksessa on kolme vaihetta: selluloosan liuotus, kuidunkehruu ja liuottimen talteenotto. Valmiit kuidut karstataan ja kehrätään langaksi muiden tekstiilikuitujen tapaan.
Katso video Metsästä kankaaksi Aallon YouTubessa.
Mikä tekee Ioncell-kuiduista ekologisen vaihtoehdon?
Tekstiilikuitujen kysyntä lisääntyy maailmassa yli kolmen prosentin vuosivauhtia. Samalla puuvillan viljelyala supistuu ja tieto öljypohjaisten tekokuitujen ympäristöhaitoista, kuten mikromuoveista, lisääntyy.
Puu kasvaa etenkin Suomessa ilman kastelua ja torjunta-aineita. Puun vuotuinen kasvu Suomessa ylittää tällä hetkellä selvästi hakkuut ja luonnollisen poistuman.
Puusta tehty tekstiilikuitu myös sitoo puuhun varastoituneen hiilen itseensä koko kuidun käyttöiän ajan, joka kierrätysmahdollisuuden ansiosta voi olla hyvinkin pitkä.
Tekstiilien vieminen kaatopaikalle kiellettiin Suomessa vuonna 2016. Tällä hetkellä noin 80 prosenttia kierrätetyistä tekstiileistä kuitenkin poltetaan energiaksi, jolloin myös niiden sitoma hiili vapautuu ilmakehään. Tämä vältetään, jos tekstiilijäte jalostetaan uudestaan tekstiilikuiduksi – esimerkiksi Ioncell-menetelmällä.
Selluloosapohjaisena kuituna Ioncell on myös biohajoava, eikä siitä luonnollisesti irtoa mikromuoveja.
Milloin Ioncell-tuotteita voi ostaa kaupoista?
Tällä hetkellä Ioncell on vielä tutkimusvaiheessa. Siitä on valmistettu lukuisia uniikkituotteita, kuten mekkoja, huiveja, takki ja iPad-kotelo.
Valmistelut pilottilinjaston rakentamiseksi on jo aloitettu, ja tämänhetkisen arvion mukaan se olisi käytössä vuonna 2020. Pilottilinjastolla kuitua voidaan valmistaa selvästi isompia määriä kuin laboratoriossa. Jos pilotointi onnistuu hyvin, menetelmä voi olla valmis teollisen mittakaavan tuotantoon vuonna 2025.
Katsoaksesi videon lähteestä youtu.be, anna hyväksyntä sivun yläosasta.Työelämäprofessori Pirjo Kääriäinen ja tekstiiliteknologian asiantuntija Marja Rissanen kertovat Ioncellin ominaisuuksista.Siirry videokanavalle
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Pirjo Kääriäinen
Työelämäprofessori (Professor of Practice), Aalto-yliopisto
p. 050 381 0217
pirjo.kaariainen@aalto.fi
Katri Makkonen
Tasavallan presidentin viestintäpäällikkö
p. 040 560 3103
Kuvat
![Aikaisempia projekteja varten värjättyjä Ioncell-lankoja sekä näytetilkkuja. Kuva: Mikko Raskinen / Aalto-yliopisto](/data/images/00574/c14e2b61-c4a1-4a7b-8873-2b9fb9620005-w_240.jpg)
![Ioncell-tiimiläisiä. Menetelmän kehitystä Aallossa vetävä professori Herbert Sixta on kuvassa toinen vasemmalta. Kuva: Mikko Raskinen / Aalto-yliopisto](/data/images/00290/35516a09-039e-494e-8ead-740ff119214d-w_240.jpg)
![Jenni Haukion puvun kangas kudotaan käsin. Värjäys tehdään vasta kudonnan jälkeen. Kuva: Mikko Raskinen / Aalto-yliopisto](/data/images/00066/591a0577-ea57-4a3d-b965-7137fa049cae-w_240.jpg)
![Työelämäprofessori Pirjo Kääriäinen. Kuva: Mikko Raskinen / Aalto-yliopisto](/data/images/00250/357307b2-7328-4011-85de-4a4fbbb5050b-w_240.jpg)
![Tältä Ioncell-kuitu näyttää ennen kuin se kehrätään langaksi. Kuva: Mikko Raskinen / Aalto-yliopisto](/data/images/00664/150eb26b-80c1-4948-adad-9ecb6cf1e491-w_240.jpg)
Linkit
Tietoja julkaisijasta
Aalto-yliopistossa tiede ja taide kohtaavat tekniikan ja talouden. Rakennamme kestävää tulevaisuutta saavuttamalla läpimurtoja avainalueillamme ja niiden yhtymäkohdissa. Samalla innostamme tulevaisuuden muutoksentekijöitä ja luomme ratkaisuja maailman suuriin haasteisiin. Yliopistoyhteisöömme kuuluu noin 13 000 opiskelijaa ja yli 4 500 työntekijää, joista 400 on professoreita. Kampuksemme sijaitsee Espoon Otaniemessä.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Aalto-yliopisto
Miten rakkaus näkyy aivoissa? Tutkimus paljastaa rakkauden eri lajien aivoalueet26.8.2024 09:00:03 EEST | Tiedote
Aalto-yliopiston tutkijat kartoittivat millaista aivotoimintaa kuusi eri rakkauden lajia saa aikaan. Aivot aktivoituvat rakkaudesta läheisiä kohtaan erityisesti palkintojärjestelmän ja sosiaalisen aivotoiminnan alueilla.
Tutkijoille läpimurto kubittien energiahäviöiden mittaamisessa – mahdollistaa tulevaisuuden tehokkaammat kvanttitietokoneet22.8.2024 13:45:00 EEST | Tiedote
Aalto-yliopiston tutkijat osoittivat, miten kubittien energiahäviöt voidaan selittää yksinkertaisella kokeella. Löytö auttaa fyysikoita kehittämään tehokkaampia kubitteja esimerkiksi kvanttitietokoneita varten.
”Taivaallinen flipperi” antaa Juicelle tuplatyönnön matkalla Jupiteriin: ESA:n luotain ohittaa Kuun ja Maan19.8.2024 11:50:00 EEST | Tiedote
Aalto-yliopiston ja Ilmatieteen laitoksen tutkijat ovat olleet mukana rakentamassa PEP-mittalaitetta, joka tekee ainutlaatuisia mittauksia Maan avaruusympäristöstä ohilentojen aikana.
Suomen kuuden suurimman kaupungin ilmastotoimet vertailussa – tiivistäminen ei riitä ratkaisuksi, tutkijat korostavat15.8.2024 12:10:39 EEST | Tiedote
Aalto-yliopiston tutkijat osoittivat, että vaikka kaupunkivihreän merkitys kasvaa, kaupunkirakenteen tiivistäminen on edelleen ilmastotyön mantra, jota ei kyseenalaisteta. Kaupunkien ilmastosuunnitelmista löytyi myös eroja: Helsinki, Espoo ja Oulu näkevät kaupunkivihreän lähinnä tiiviyttä palvelevana sopeutumisena, kun taas Tampere, Turku ja Vantaa painottavat luonnonsuojelua ja yhä enemmän myös kaupunkivihreän lukuisia hyötyjä ympäristölle ja asukkaille.
Miljoonarahoitus hengittävien puuvaahtorakennusten kehittämiseen – ilmanvaihtoaukot avautuvat ja sulkeutuvat itsestään9.8.2024 11:12:30 EEST | Tiedote
Puuvaahdosta 4D-tulostamalla tehty julkisivuelementti voi säästää merkittävästi lämmitykseen ja jäähdytykseen tarvittavaa energiaa sekä kutistaa rakentamisen hiilijalanjälkeä. ”Kuulostaa scifiltä, mutta on täysin mahdollista”, hanketta vetävä Juha Koivisto kuvaa Gaudin arkkitehtuurin inspiroimaa ratkaisua.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme