Ratkaisuja lapsiperheköyhyyteen
![](/data/images/00248/4161aea3-0d02-4189-8173-e88e6e748ad2-w_720.png)
Lapsiperheiden pienituloisuuden keskeisimpänä syynä on yhden vanhemman perheiden työttömyys, joka Tilastokeskuksen Työssäkäyntitilaston (2020) mukaan oli 13,1 % eli huomattavasti suurempi kuin muun väestön. Ennen 1990-luvun suurta lamaa yksinhuoltajaäitien työllisyysaste (89 %) oli suurempi kuin parisuhteessa elävien äitien (82 %). Mm. Katja Forssén ja Veli-Matti Ritakallio havaitsivat, että kokopäivätyö suojasi yksinhuoltajia köyhyydeltä tehokkaimmin. Yhden vanhemman perheet ovat motivoituneempia työelämään kuin kahden huoltajan perheen vanhemmat (mm. Mia Hakovirran väitöskirjan Hakovirta, Mia Yksinhuoltajaäitien työllisyys, toimeentulo ja työmarkkinavalinnat, Väestöntutkimuslaitoksen julkaisusarja D 45, 2006). Korkea työttömyysaste on yhteydessä myös lapsiperheköyhyyteen. Viime vuoden tulonjakotilaston mukaan yksinhuoltajista 23 % on pienituloisia kun kahden huoltajan perheistä vain 7 %. Suomen lapsiköyhyys on juuri yhden vanhemman perheissä.
Yhden vanhemman perheissä on erityisen vaikea yhdistää lasten hoitoa epätyypilliseen työaikaan puuttuvien hoivapalvelujen vuoksi. Akatemiatutkija Teppo Krögerin tutkimuksessa kenenkään epätyypillistä työaikaa tehneiden yksinhuoltajien saamat julkiset lasten hoivapalvelut eivät kattaneet kokonaan työ- eikä opiskeluaikaa, vaan he joutuivat turvautumaan epävirallisiin verkostoihin voidakseen käydä töissä). Moilasen väitöstutkimus tukee aikaisempia havaintoja.
Professori Erolan työryhmä Turun yliopistossa on etsinyt muuttujia, jotka osoittaisivat suomalaisen taloudellista selviytymistä varmimmin. Pitkään oli kaksi tärkeintä muuttujaa: koulutus sekä kokopäiväisessä työssä käyminen. Jos nämä toteutuvat, henkilön talous on todennäköisesti hyvä. Nyt löytyi myös kolmas muuttuja. Se on parisuhde. Ensin ajateltiin, että parisuhde vauraan henkilön kanssa nosta kenen tahansa taloudellista asemaa. Myös parisuhde pienituloisen henkilön kanssa paransi taloutta. Yhden vanhemman perheille yhteys on selvä: kahdestaan on helpompi yhdistää työ ja lastenhoito kuin yksin asuessa. Jos elää parisuhteessa, on helpompi työllistyä.
Lapsen sairaus tai vamma lisää eronneisuusriskiä
Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen kohorttitutkimus vuonna 1987-1990 syntyneiden lasten selviytymisestä (2019) paljasti, että esimerkiksi 37 % autismia sairastavien lasten vanhemmista oli eronnut. Yhden vanhemman perheissä onkin tämän vuoksi tavallista enemmän erityislapsia. Näiden vanhempien sijoittuminen työelämään on haastavaa ja edellyttäisi perheelle räätälöityjä hoivapalveluja nykyistä enemmän.
Tarinoita elävästä elämästä:
1)Akateeminen työtön äiti, eronnut, erityislapsi 8 v
”En voinut mennä töihin, koska ääniyliherkkä ala-asteikäinen ei voinut käyttää meluisaa iltapäivätoiminnan tilaa. ”
Lähes kaikilla haastateltaviltani voimat olivat jossain vaiheessa loppuneet ja oma terveydentila heikentynyt. Tällöin äidit kokivat tärkeäksi osatyökyvyttömyyseläkkeen suojaosan vahvistamisen. Eli kun saa osittaisen työkyvyttömyyseläkkeen, voisi kuitenkin pitää sen, vaikka olisitkin lisäksi osa-aikatyössä. Nykyisin sen menettää liian nopeasti.
Mikä minua olisi auttanut työllistymään:
Kun lapsi oli pieni eikä hänellä ollut diagnoosia, arki oli rankkaa, kun tukitoimia ei saanut ja piti olla kuin hän olisi normaali. En voinut olla pois työstä enkä saanut päiväkodista pienryhmäpaikkaa. Lopulta oli tämän asian vuoksi jäätävä työttömäksi.
Kirjoittamistyötä olisin voinut tehdä kotoa käsin. Mahdollisuus tehdä etätyötä ja joustaa työajoissa olisi ollut tärkeää. Kolmivuorotyötä ei voi tehdä yhden vanhemman perheenä ellei saa kotiin hoitajaa esimerkiksi palvelusetelillä. Tällaistä palvelua ei ole edes lainsäädännön tasolla.
Erityislapsi tarvitsee usein terapioita, sairaalahoitoa yms. Terapiakuljetukset pitäisi hoitaa julkisen sektorin toimesta.
Vanhemman lepo on myös tärkeä; erityislapsen hoitovastuu yksin on kova. Omaishoidon tuessa on kolme vapaapäivää kuukaudessa lainsäädännön tasolla, mutta ani harva ne kuitenkaan saa, koska kunnat eivät niitä järjestä. Jokaisen perheen tilanne on erilainen ja tuet pitäisi räätälöidä perhekohtaisesti. Tätä on kokeiltu ns. henkilökohtaisena budjetointina. On myös ongelma, että SHLn lapsiperheiden yleistä kotipalvelua ei enää voi myöntää vanhemman työssäkäynnin tukemiseen.
Hoitopalvelujen epääminen olemassa olevien isovanhempien perusteella on väärin, sillä heidänkin auttamiskykynsä voi olla rajallinen. Aistiystävällinen peruskoululaisten iltapäivätoimintatila on välttämätön useille erityislapselle ja usealle tavalliselle.
2)Työtön äiti, erityistarpeinen 9 – v lapsi, eronnut, ei koulutusta
Minulle tarjottiin vuorotyötä kaupassa, kun lapsi oli 2 v, mutta vuoropäiväkotiin oli liian pitkä matka. Ei onnistunut. Tiedon puutteen vuoksi ja lapsen viivästyneen diagnoosin vuoksi vasta nyt olen menossa ammatinvalintapsykologin luokse. Tähtäimessä kaksi eri koulutusta.
Mikä olisi auttanut minua työllistymään:
- Lähellä oleva vuoropäiväkoti
- Terveydenhuollon, sosiaalitoimen (tukiperhe, perhetyöntekijä, jolla nepsy-ohjaajan pätevyys, joka olisi ohjannut lapsen kuntoutukseen nopeammin), työvoimatoimiston yhteistyö ja asiakkaalle oma sosiaalityöntekijä.
- Työvoimatoimiston apu on puutteellista, siellä ei esim. tehty työllistymissuunnitelmaa
3) Lyhennettyä työaikaa tekevä äiti 38 -vuotias, terveydenhoitoalan korkeakoulututkinto, eronnut, lapset 10- ja 12-v erityislapsi
Lapseni vaatii usein kuljetusta terapioihin ja usein olen myös hakenut hänet kesken koulupäivän kotiin. Hän ei voi olla yksin kotona.
Mikä minua auttoi tai olisi auttanut työllistymään
- Työajan joustot ovat tärkeitä, mahdollisuus lyhennettyyn työaikaan, työajan joustoihin sekä etätöihin (edellyttää riittävän kokoista asuntoa).
- Omaishoitajuuden pitäisi olla peruste osa-aikatyöhön työttömyysturvalain mukaan.
- Auto tai hyvät julkiset yhteydet ovat tärkeä edellytys työssä käynnille.
- Tarvitaan tukiverkosto satunnaisten lasten sairauksien ajaksi. SHLn lapsiperheiden yleistä kotipalvelua tulee myöntää lasten/vanhemman sairastuessa.
- 2 vapaapäivää kuukaudessa, jolloin kunta hoitaisi lapsen, liiallisen kuormituksen estämiseksi.
- Uudelleen koulutusmahdollisuuksien lisääminen: hoitohenkilöille ja myyjille mahdollisuus kouluttautua päivätyöammattiin sekä olemassa olevan ammatin päivittäminen.
Yksinhuoltajien syrjintä työhaastattelussa lopetettu
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Heljä Sairisalo 040 351 5355
Susanna kavonius 050 350 9967
Kuvat
Tietoja julkaisijasta
![Yhden vanhemman perheiden liitto ry](/data/images/00685/1d535d21-7860-4030-8be3-9ed457ea7069-w_300_h_250.png)
Kalevankatu 16, c/o Väestöliitto
00100 HELSINKI
0401863421http://www.yvpl.fi
Yhden Vanhemman Perheiden Liitto ry on lastensuojelujärjestö, joka tekee vaikuttamis- ja tukitoimintaa. Liitto pyrkii edistämään lapsiystävällistä eroa, vanhempien eron jälkeistä yhteistoimintaa ja lapsen vuoroasumista. 2000-luvulla on tärkeäksi noussut lapsiperheiden pienituloisuuden poistaminen mm. työttömyyttä vähentämällä palveluja parantamalla.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Yhden vanhemman perheiden liitto ry
Kansainvälinen yksinhuoltajapäivä 21.3.2024 - Yhden vanhemman rakkaus riittää, mutta perheet ansaitsevat myös tukea21.3.2024 08:26:33 EET | Tiedote
Suomessa noin 25 % perheistä arkea pyörittää yksi vanhempi. Yksi turvallinen vanhempi takaa tutkimusten mukaan lapselle tasapainoisen ja hyvän kasvatuksen. - Me pystymme vaikka mihin, mutta ansaitsemme hyvän sosiaaliturvan ja palvelut arjen sujumisen avuksi, painottaa Yhden Vanhemman Perheiden Liiton puheenjohtaja Susanna Kavonius. Yhden Vanhemman Perheiden Liitto on huolissaan hallituksen toteuttamista sosiaaliturvaleikkauksista, jotka kohdentuvat erityisen rankasti yhden vanhemman perheisiin.
Yhden vanhemman perheiden arjesta kertova taidenäyttely ja paneelikeskustelu Helsingissä 5.5.-27.5.2.5.2023 09:42:04 EEST | Tiedote
”Kukkilintuja ja kettukarkkeja on muistoja ja tunteita ajalta, jolloin minä ja kolme lastani asuimme samoja huoneita, minä ainoana vanhempana", kertoo kuvataiteilija Virpi Saahko taidenäyttelystään. Paneelikeskustelussa käsitellään näihin perheisiin liittyviä ennakkoluuloja.
Kansainvälinen Yksinhuoltajapäivä 21.3.: Unelmana työpaikka!21.3.2023 10:17:28 EET | Tiedote
Noin joka neljännestä lapsiperheestä vastaa yksi aikuinen. Hänen unelmansa on usein työssäkäynti. Yhden vanhemman perheissä on erityisen vaikea yhdistää lasten hoitoa epätyypilliseen työaikaan puuttuvien hoivapalvelujen vuoksi.
YVPL: Lapsiystävällisyyttä erokäytäntöihin3.3.2023 14:59:27 EET | Tiedote
Valvottuja lapsen ja etävanhemman tapaamispaikkoja pitää olla saatavilla ja siellä tulee olla mahdollisuus päihdetestaukseen. Erityislapsen toimintavaje tulee huomioida nykyistä paremmin tapaamiskäytännöissä. Tapaamisten pakkokäytännöt tulee muuttaa muiden länsimaiden tasolle. Erovanhemman ilmoitusaikaa aiotusta muutosta pitää lyhentää työn- tai opiskelupaikan tms. sitä edellyttäessä.
YVPL: Lapsiystävällisyyttä erokäytäntöihin2.3.2023 16:58:06 EET | Tiedote
Valvottuja lapsen ja etävanhemman tapaamispaikkoja pitää olla saatavilla ja siellä tulee olla mahdollisuus päihdetestaukseen. Erityislapsen toimintavaje tulee huomioida nykyistä paremmin tapaamiskäytännöissä. Tapaamisten pakkokäytännöt tulee muuttaa muiden länsimaiden tasolle. Erovanhemman ilmoitusaikaa aiotusta muutosta pitää lyhentää työn- tai opiskelupaikan tms. sitä edellyttäessä.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme